MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ŠTÁTNY VZDELÁVACÍ PROGRAM PRE ODBORNÉ VZDELÁVANIE NA STREDNÝCH ZDRAVOTNÍCKYCH ŠKOLÁCH

ŠTUDIJNÝ ODBOR:  5312 6   OČNÝ OPTIK 
MEDZINÁRODNÁ ŠTANDARDNÁ KLASIFIKÁCIA VZDELÁVANIA:	      ISCED 3A
Schválilo Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pod číslom  20812-1/2008- OZdV zo dňa 26.8.2008 s účinnosťou od 1. septembra 2008 začínajúc 1. ročníkom.

Na tvorbe štátneho vzdelávacieho programu spolupracovali:

Oddelenie metodiky a inšpekcie, Katedra pedagogiky a didaktiky zdravotníckych odborných predmetov, Fakulta ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií Slovenskej zdravotníckej univerzity v Bratislave 

Vybraní učitelia stredných zdravotníckych škôl v Slovenskej republike

Štátny pedagogický ústav v Bratislave

OBSAH											3

1 Úvod do štátneho vzdelávacieho programu 						5
1.1 Funkcia štátneho vzdelávacieho programu 						
1.2 Štruktúra štátneho vzdelávacieho programu 						
1.3 Vymedzenie pojmov 									

2 Ciele výchovy a vzdelávania 								11

3Všeobecné ciele odborného vzdelávania a prípravy na úrovni ISCED 3A		12

4 Charakteristika štátneho vzdelávacieho programu					13 
4.1 Popis vzdelávacieho programu 								
4.2 Základné údaje 										
4.3 Požiadavky  zdravotnej spôsobilosti na uchádzača 					
4.4 Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce 				
4.5 Hodnotenie 										

5 Kompetencie (profil) absolventa štátneho vzdelávacieho programu			19
5.1 Celková charakteristika absolventa 							
5.2 Kľúčové kompetencie 									
5.3 Všeobecné kompetencie 									
5.4 Odborné kompetencie 									

6 Učebné plány 										31
6.1 Rámcový učebný plán štvorročné štúdium 						
6.1.1 Poznámky k rámcovému učebnému plánu 						
6.2 Učebný plán pre odborné vzdelávanie 							
6.2.1 Poznámky k učebnému plánu pre odborné vzdelávanie

7 Vzdelávacie oblasti 									36

7.1 Odborné vzdelávanie 									36
7.1.1 Teoretické vzdelávanie a praktická príprava						
7.1.2 Klinická prax										
7 2 Vzdelávacie štandardy odborného vzdelávania					36
7 3 Učebné osnovy odborných predmetov 						36
	7.3.1 učebné osnovy predmetu anatómia a fyziológia					7.3.2 učebné osnovy predmetu patológia a klinika chorôb				
	7.3.3 učebné osnovy predmetu preventívne lekárstvo				
	7.3.4 učebné osnovy predmetu organizácia zdravotníctva a právo			
	7.3.5 učebné osnovy predmetu prvá pomoc						
	7.3.6 učebné osnovy predmetu psychológia, pedagogika a profesijná komunikácia
	7.3.7 učebné osnovy predmetu ekonomika a prevádzka optiky			
	7.3.8 učebné osnovy predmetu náuka o zraku					
	7.3.9 učebné osnovy predmetu  technológia 						
	7.3.10 učebné osnovy predmetu  geometrická a vlnová optika				7.3.11 učebné osnovy predmetu prístrojová optika					
	7.3.12 učebné osnovy predmetu  okuliarová optika						7.3.13 učebné osnovy predmetu okuliarová technika				
	7.3.14 učebné osnovy predmetu základy refrakcie					
	7.3.15 učebné osnovy predmetu  aplikovaná informatika				
	7.3.16 učebné osnovy predmetu  cvičenia v optických laboratóriách	
7.4 Všeobecné vzdelávanie									150
7.4.1 Jazyk a komunikácia 									
7.4.2 Človek a príroda									
7.4.3 Človek, hodnoty a spoločnosť								
7.4.4 Matematika a práca s informáciami 							
7.4.5 Zdravie a pohyb										
7.5 Účelové kurzy/učivo 									
7.5.1 Ochrana človeka a prírody 								
7.5.2 Telovýchovno-výcvikový kurz 							

8 Základné podmienky na realizáciu štátneho vzdelávacieho programu		180
8.1 Základné materiálne podmienky 								
8.2 Personálne podmienky 									
8.3 Učebné zdroje, odborná literatúra, didaktická technika					
8.4 Priestorové a materiálno technické  zabezpečenie odborného vzdelávania		
8.5 Podmienky bezpečnosti a hygieny práce							
8.6 Organizačné podmienky									

9 Využitie štátneho vzdelávacieho programu pre vzdelávanie dospelých		188

10 Vzdelávanie žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami		189
10.1 Vzdelávanie žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia
10.2 Vzdelávanie mimoriadne nadaných žiakov 

11 Maturitná skúška 									191
11.1 Témy maturitnej skúšky 								
11.2 Hodnotenie vzdelávacích výstupov založené na výkonových kritériách		
11.3 Cieľové požiadavky na maturitnú skúšku 						
11.4 Kritériá hodnotenia vzdelávacích výstupov 						

12 Zásady pre tvorbu školského vzdelávacieho programu 				198
12.1 Všeobecné zásady tvorby školského vzdelávacieho programu 			
12.2 Štruktúra školského vzdelávacieho programu 						

1. ÚVOD DO ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

	Štátny vzdelávací program je najvyšším kurikulárnym dokumentom. Tvorí prvú úroveň dvojúrovňového participatívneho modelu riadenia. Definuje hlavné princípy a ciele kurikulárnej politiky štátu, podstatné demokratické a humanistické hodnoty, na ktorých je výchova a vzdelávanie založené. Obsahuje všeobecné ciele a požiadavky (základné učivo), ktoré sa vzťahujú na obsah edukácie a kľúčové spôsobilosti (kompetencie) ako hlavné nástroje vyváženého rozvoja osobnosti zdravotníckeho pracovníka. Predstavuje východisko a záväzný dokument pre vytvorenie školských vzdelávacích programov.

	Odborné vzdelávanie a príprava nie je založené na osvojovaní čo najväčšieho objemu faktov, ale smeruje k získaniu kľúčových, všeobecných a odborných kompetencií, ku komplexnejším a prakticky zameraným vedomostiam a zručnostiam, ktoré umožnia rozvoj a celkový úspech jednotlivcov na základe vlastnej aktivity, sebauvedomenia a spolupráce nielen v známych situáciách, javoch a problémoch, ale aj v nových podmienkach ich riešenia a aplikácie.

	Štátny vzdelávací program (ďalej len „ŠVP“) bol vytvorený v súlade s Medzinárodnou normou pre klasifikáciu vzdelávania (International Standard Classification of Education – ISCED 99) s cieľom sprehľadnenia a porovnania vzdelávacích programov na národnej úrovni vzhľadom k štandardným charakteristikám ako sú dĺžka vzdelávania, vstupný vek žiaka do programu, zameranie programu (výchovné, všeobecnovzdelávacie, odborné, praktické), podmienky programu, kvalifikácia, normy certifikácie, možnosti ďalšieho vzdelávania a pod. ISCED je meradlom hodnotenia a porovnávania kvality obsahu vzdelávania. Vzdelávací program je preto základnou jednotkou klasifikácie ISCED 99.

ISCED 3 zodpovedá vyššiemu sekundárnemu - stredoškolskému vzdelávaniu. Subkategória ISCED 3A charakterizuje vzdelávacie programy určené k:

•	príprave žiakov na povolanie, získanie prvej odbornej kvalifikácie a priamy vstup na trh práce,
•	získaniu prvej odbornej kvalifikácie a možnosti pre vstup aj do ďalších programov na  vyšších stupňoch vzdelávania na ISCED 4 alebo 5.

	Obsahové zameranie vzdelávacieho programu orientované na odborné vzdelávanie a praktickú prípravu je porovnateľné so zameraním vzdelávacích programov na úrovni ISCED 3A.

1.1	Funkcia štátneho vzdelávacieho programu

Štátny vzdelávací program pre odborné vzdelávanie a prípravu (ďalej len „OVP“) vymedzuje predstavu štátu o zameraní, obsahu a výsledkoch OVP pre daný študijný odbor.

ŠVP je:
a)	štátom vydaný kurikulárny pedagogický dokument, ktorý vymedzuje záväzné požiadavky na vzdelávanie na úrovni ISCED 3A pre daný študijný odbor – vzdelávacie výstupy, ktoré musí žiak po ukončení štúdia dosiahnuť a preukázať,
b)	záväzný dokument, ktorý sú školy povinné rešpektovať a rozpracovať do svojich školských vzdelávacích programov,
c)	otvorený kurikulárny dokument, ktorý sa bude podľa potrieb a požiadaviek inovovať.

ŠVP je postavený na týchto princípoch:

a)	znížený dôraz na obsah vzdelávania, zvýšenie dôrazu na požadované kompetencie a výsledky vzdelávania,
b)	podpora autonómie a zodpovednosti škôl a pluralitného vzdelávacieho prostredia,
c)	rozvoj individuality každého jednotlivca,
d)	dôraz na požadované kľúčové kompetencie pre výkon povolania,
e)	akcent na cieľovú kvalitu osobnosti žiaka ako potenciálneho zamestnanca,
f)	podpora zvýšenia kvality a efektivity vzdelávania vo vzťahu k rešpektovaniu vzdelávacích potrieb, študijných predpokladov, reálnych vzdelávacích podmienok, špecifických potrieb trhu práce v regiónoch škôl, dosiahnutých výsledkov práce školy, umožnenie rýchlych a potrebných inovácií, zlepšenie pedagogického a sociálneho prostredia,
g)	posilnenie odbornej a pedagogickej zodpovednosti a autonómie učiteľov, 
h)	záväzný podklad pre tvorbu školských vzdelávacích programov.

Cieľom ŠVP je:

a)	príprava žiakov na úspešný a zmysluplný osobný, občiansky a pracovný život,
b)	uplatnenie absolventov škôl na trhu práce,
c)	schopnosť prispôsobovať sa zmenám na trhu práce v rámci celoživotného vzdelávania,
d)	poskytovať možnosti ďalšieho vzdelávania.

ŠVP vymedzuje:

a)	všeobecne záväzný cieľ, obsah, rozsah a podmienky vzdelávania na ISCED 3A pre daný študijný odbor,
b)	cieľovú kvalitu osobnosti žiaka, ktorú má žiak po ukončení vzdelávania a prípravy dosiahnuť,
c)	pravidlá pre tvorbu školských vzdelávacích programov, hodnotenie výsledkov vzdelávania,
d)	záväzný základ pre stanovenie finančných prostriedkov.

ŠVP schválilo a vydalo Ministerstvo zdravotníctva. Bol prerokovaný s príslušnými organizáciami zamestnávateľov s celoštátnou pôsobnosťou.

1.2 Štruktúra štátneho vzdelávacieho programu

ŠVP stanovuje:

a)	ciele, formu, dĺžku a povinný obsah OVP študijného odboru,
b)	základný obsah OVP,
c)	pedagogicko-organizačné usporiadanie vzdelávania,
d)	profil absolventa vo vzťahu k požiadavkám zamestnávateľov – kvalifikačné požiadavky, t.j. vzdelávacie výstupy,
e)	podmienky priebehu a ukončovania vzdelávania a prípravy,
f)	materiálne, personálne a organizačné podmienky,
g)	podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia,
h)	podmienky vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami.

ŠVP je rozpracovaný do nasledovných častí:

1) Charakteristika ŠVP je úvodom do vzdelávacieho programu a konkretizuje ho. Vysvetľuje jeho funkciu objasňuje pojmy akými sú ciele vzdelávania, požiadavky na vzdelávanie, spôsoby a formy získavania vedomostí, zručností a kompetencií, ich vzťah k povolaniu a kvalifikácii, ktorú získavajú absolventi po ukončení programu. V tejto časti sa uvádza dĺžka štúdia, nevyhnutné vstupné požiadavky na štúdium, spôsob ukončenia štúdia, poskytnutý stupeň vzdelania, doklad o dosiahnutom vzdelaní, možnosti pracovného uplatnenia, možnosti ďalšieho vzdelávania. Súčasťou charakteristiky je určenie požiadaviek a obmedzení vo vzťahu k prístupnosti povolania z hľadiska veku absolventov, zdravotného stavu pri výkone povolania, atď. Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce vychádzajú zo všeobecne platných predpisov, nariadení a vyhlášok.

2) Kompetencie (profil) absolventa ŠVP sú kľúčovým východiskom pre školy, ktoré ich rozpracujú vo vlastných ŠkVP. Kompetencie musia spĺňať a pokrývať všetky požiadavky a potreby trhu práce a vzdelávania tak, aby absolvent po dosiahol konkrétnu kvalifikačnú spôsobilosť – všeobecnú a odbornú. Táto časť programu je zásadným reformným obratom pri štruktúrovaní vzdelávania, ktorá si vyžaduje zmenu celkového prístupu ku vzdelávaniu a učeniu sa tak zo strany učiteľa, ako aj žiaka. Ide o proces určenia požiadaviek v podobe výkonových štandardov. V OVP je stanovenie výkonových štandardov výsledkom aktívnej a úzkej spolupráce so zamestnávateľmi v danom odbore štúdia a prípravy. Vytvorením kompetenčného profilu sa v ŠVP sa definujú konkrétne požiadavky na kvalifikovaný výkon (kvalifikačný štandard) pracovných činností v povolaní. Výkonové štandardy sa v sumatívnom hodnotení na maturitných skúškach podieľajú na definovaní vzdelávacích výstupov. Najvýznamnejšou kategóriou profilu absolventa sú kľúčové kompetencie, ktoré v súlade s cieľmi OVP smerujú k tomu, aby si žiaci na strednom stupni vzdelania vytvorili, v nadväznosti na základné vzdelanie, predpoklady a schopnosti lepšie sa uplatniť v spoločenskom, pracovnom a osobnom živote.

3) Učebné plány sú základom pre tvorbu školských učebných plánov. Stanovujú základné proporcie medzi cieľovými zložkami vzdelávania formou minimálnych týždenných vyučovacích hodín a celkového počtu hodín za celé štúdium. ŠVP stanovuje záväzný minimálny počet hodín na všeobecné vzdelávanie a na odborné vzdelávanie vrátane klinickej praxe. Disponibilné hodiny slúžia k rozšíreniu časových dotácií všeobecnej zložky vzdelávania a sú podporným stimulom pre školy pri rozpracovaní študijného odboru pri zohľadnení potrieb školy, rozvojových programov regiónu, zamestnávateľov alebo žiakov. 
Môžu sa využiť aj na podporu rozvoja osobnosti žiaka, jeho záujmovej orientácie zavedením pestrej škály voliteľných predmetov, prípadne ďalších účelovo zameraných kurzov.

4) Vzdelávacie oblasti sú okruhy, do ktorých patrí problematika príbuzných školských predmetov rámcového učebného plánu. Sú stanovením obsahu vzdelávania. Vychádzajú z výkonových štandardov uvedených v kompetenčnom profile absolventa. Výkonové štandardy sa pretransformujú do obsahových štandardov. Obsahové štandardy sú záväznou normou pre školy, ktoré si podľa obsahových výkonových štandardov vytvoria predmety v každej vzdelávacej oblasti všeobecného vzdelávania. Vzdelávacie oblasti v ŠVP sú orientované na základné učivo, ktoré musia školy povinne rešpektovať. Majú nadpredmetový charakter, čo umožňuje školám rôzne štruktúrovať vlastné ŠkVP, využívať medzipredmetové vzťahy, rozvíjať aplikačné súvislosti s ohľadom na daný študijný odbor, rozvoj nových technológií,  zahraničné poznatky a skúseností, individuálne potreby a špecifiká žiakov, rodičov a spoločnosti. Štruktúrovaniu obsahu sa musí venovať dostatočne veľa času na jeho zoradenie a usporiadanie, aby sa žiakovi vytvorili tie najoptimálnejšie podmienky na štúdium a zvládnutie obsahu vzdelávania. Neoddeliteľnou súčasťou každej vzdelávacej oblasti sú aj výchovné a motivačné aspekty, ktoré sa musia začleniť do obsahu vzdelávania. Preto okrem základného učiva sa štruktúruje aj rozširujúce učivo, ktoré slúži na prehĺbenie základného učiva s ohľadom na záujmy žiaka, rozvoj jeho nadania, rozhľadu, a pod. Toto učivo má predovšetkým výchovný charakter a má prispieť k tomu, aby si žiaci osvojili určité postoje, hodnoty, rozhodovanie, atď. Môže sa vyučovať buď osobitne alebo ako integratívny vyučovací mostík aj formou rôznych projektov, písomných prác, a pod. Sú to rôzne témy ako napr. človek a sociálne prostredie, informačné a komunikačné technológie, človek a životné
prostredie, multikulturálna výchova a pod. Do tejto kategórie patria aj voliteľné a nepovinné predmety, účelové kurzy v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania. Vo všeobecnom vzdelávaní je súčasťou takmer všetkých vzdelávacích oblastí, podporuje medzipredmetové vzťahy, aplikačné súvislostí, dopĺňa a prepája rôzne oblasti základného učiva. V odbornom vzdelávaní je diferencovane začleňované do rôznych vzdelávacích oblastí podľa  charakteristiky daného odboru. Malo by sa predovšetkým zameriavať na materiálové a energetické zdroje, kvalitu pracovného prostredia, vplyvy pracovných činností na prostredie a zdravie, na technické a technologické procesy a riadiacu činnosť. Rozširujúce učivo sa môže realizovať rôznymi metódami a formami v rámci teoretického a praktického vyučovania, ale aj mimoškolskými aktivitami. V praktickom vyučovaní je vhodné viesť žiakov napr. k správnemu upotrebeniu, separovaniu a odvozu odpadov, využívaniu úsporných spotrebičov a postupov, dodržiavaniu požiadaviek na bezpečnosť a hygienu práce. Súčasťou vzdelávacieho programu je/sú aj účelové učivo/účelové kurzy, ktoré podporujú a prehlbujú špecifické záujmy žiaka, zdokonaľujú jeho kompetenčnú úroveň (teoretickú, praktickú, telesnú, osobnostnú). Tento typ učiva sa určí buď na štátnej úrovni alebo na úrovni škôl podľa indikovaných potrieb, záujmov a požiadaviek.

Učebné zdroje chápeme ako učebné pomôcky, prostriedky a didaktickú techniku odporúčané vo vyučovacom procese. Sú nositeľom učiva a používajú sa v rôznych priestoroch. Ich súčasťou sú aj moderné technológie vo vzdelávaní. ŠVP odporúča základné učebné zdroje pre študijný odbor. Učebné zdroje predstavujú zdroj významných informácií a prostriedkov na vytváranie zručností a návykov žiakov, cestu ich motivácie, upevňovania a kontroly nadobudnutých vedomostí, zručností a postojov, orientácie na ich individuálne záujmy.

6) Vzdelávanie žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami je integrálnou súčasťou vzdelávacieho systému. ŠVP predkladá možnosti sprístupniť vzdelávací program čo najširšiemu spektru žiakov. Škola musí zvážiť tieto možnosti a rozhodnúť, či vzdelávací program je vhodný aj pre konkrétnu skupinu žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, či je spôsobilá ho upraviť podľa podmienok, potrieb a druhu znevýhodnenia a prispôsobiť podmienky na ich výučbu. Každá škola je však povinná sledovať individuálne potreby a záujmy žiakov a riešiť ich formou individuálnych učebných plánov a špecifických organizačných opatrení (napr. talentovaní alebo hyperaktívni žiaci).

7) Základné podmienky na realizáciu ŠVP vychádzajú zo všeobecných platných noriem a určujú základné (minimálne) požiadavky na zabezpečenie  výchovno-vzdelávacieho procesu. 

8) Skúšobný poriadok maturitnej skúšky stanovuje všeobecne platné odporúčania o  postupe tvorby tém na teoretickú a praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky ako aj o kritériách celkového hodnotenia maturitnej skúšky – hodnotiace štandardy.

9) Zásady pre tvorbu školských vzdelávacích programov určujú všetky pravidlá, postupy, cesty a prostriedky tvorby ŠkVP na základe ŠVP pre daný študijný odbor. Významnou podpornou zložkou je Metodika tvorby školských vzdelávacích programov.

1.3 Vymedzenie pojmov

a) Cieľ vzdelávania v ŠVP vyjadruje požiadavky na celkový vzdelanostný a osobnostný rozvoj žiaka, vymedzuje zámery výchovno-vzdelávacieho procesu a jeho vzdelávacie výstupy. V súlade s cieľmi stredného OVP sú v ŠVP formulované: všeobecné ciele založené na koncepte štyroch cieľov celoživotného vzdelávania pre 21. storočie formulované Medzinárodnou komisiou UNESCO. Z hľadiska prípravy na povolanie, uznávania a potvrdzovania získanej kvalifikácie – vzdelávacích výstupov v danom študijnom odbore sú v ŠVP špecifické ciele vyjadrené ako kompetencie:
•	kognitívne, ktoré zahŕňajú oblasť vedomostí, intelektuálnych zručností, poznávacích schopností (pamäť, myslenie, tvorivosť) a
•	afektívne vymedzujúce oblasť postojov, hodnotovej orientácie a sociálnokomunikatívnych zručností.
Cieľ vzdelávania je východiskom a podmienkou pre formulovanie obsahu, zabezpečenie procesu vzdelávania a hodnotenia výsledkov vzdelávacieho procesu. Je popísaný v charakteristike vzdelávacieho programu.

b) Kurikulum (angl. curriculum) – vzdelávací program znamená komplexný program riešenia všeobecných a špecifických cieľov, obsahu, metód a foriem vzdelávacieho procesu, stratégií a metód hodnotenia, organizácie a riadenia vzdelávania. Vývoj vzdelávacích programov je otvoreným procesom plánovania, realizácie a hodnotenia inštitucionálneho vzdelávania a vyžaduje si rozhodovanie a praktické riešenie na úrovni štátu, školy a triedy.

c) Kurikulárny dokument vymedzuje vzdelávací program. ŠVP (v krajinách Európskej únie „National Curriculum“ – Národné kurikulum) je štátom garantovaný rámec, ktorý určuje ciele, obsah vzdelávania, vzdelávacie výstupy a smernice na realizáciu školských kurikúl v oblasti formálneho (počiatočného) vzdelávania.

d) Kompetencia je preukázaná schopnosť využívať vedomosti, zručnosti, postoje, hodnotovú orientáciu a iné spôsobilosti na predvedenie a vykonávanie funkcií podľa daných štandardov v práci, pri štúdiu v osobnom a odbornom rozvoji jedinca a pri jeho aktívnom zapojení sa do spoločnosti, v budúcom uplatnení sa v pracovnom a  mimopracovnom živote a pre jeho ďalšie vzdelávanie. Poznáme tieto kategórie kompetencií:
•	Kľúčové kompetencie chápeme ako významnú a dôležitú kategóriu všeobecne integrujúcich, použiteľných a prenosných súborov vedomostí, zručností, postojov, hodnotovej orientácie a ďalších charakteristík osobnosti, ktoré každý človek potrebuje k svojmu osobnému naplneniu a rozvoju, aktívnemu občianstvu, sociálnemu začleneniu, k tomu, aby mohol primerane konať v rôznych pracovných a životných situáciách na takej úrovni, aby si ich mohol ďalej rozvíjať, zachovávať a aktualizovať v rámci celoživotného vzdelávania. Vychádzajú zo Spoločného Európskeho referenčného rámca kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie.
•	Všeobecné kompetencie sú základné kognitívne (poznávacie) kompetencie, ktoré sa vyžadujú pre príbuzné skupiny povolaní (napr. matematika, čítanie, písanie, riešenie problémov, sociálne, komunikatívne a interpersonálne kompetencie). Vymedzujú široký poznávací základ potrebný pre uplatnenie človeka v spoločnosti a v mimopracovnom živote. Vytvárajú predpoklad celoživotného vzdelávania a prispievajú k profesionalizácii a adaptabilite každého jedinca.
•	Odborné kompetencie sú kompetencie vyšpecifikované z profilov (štandardov) práce, tradičných a nových povolaní. Sú to sociálne a komunikatívne kompetencie, strategické schopnosti pri kompetenciách založených na riešení problému pri zabezpečovaní úloh, organizačné kompetencie, iniciatívnosť a aktívnosť. Strategicky ovplyvňujú schopnosti absolventa uplatniť sa na trhu práce, prispôsobovať sa jeho zmenám, samostatne rozhodovať o svojej profesijnej kariére a angažovať sa vo svojej vlastnej práci a v spolupráci s inými ľuďmi.

e) Učenie je proces, v ktorom žiak získava, využíva a prispôsobuje si informácie, myšlienky a hodnoty, praktické a kognitívne kompetencie. Prebieha prostredníctvom premýšľania, osobných úvah, obnovy informácií a sociálnych interakcií.

f) Vedomosti sú výsledkom zhromažďovania a prispôsobovania informácií v priebehu vzdelávania alebo učenia sa. V kontexte kvalifikácií poznáme teoretické alebo faktické vedomosti.

g) Zručnosti sú schopnosti aplikovať vedomosti a využívať know-how na zvládnutie rôznych úloh a riešenie problémov. V kontexte kvalifikácii sú kognitívne (napr. uplatnenie logického, kreatívneho alebo intuitívneho myslenia) a praktické (manuálna zručnosť, šikovnosť, pohotovosť a používanie metód, materiálov, prostriedkov, nástrojov a prístrojov).

h) Výkonový štandard je základné kritérium úrovne zvládnutia vedomostí, zručností a schopností. Vymedzuje úroveň významných vedomostí, zručností a kompetencií, ktoré má žiak podľa očakávania preukázať po ukončení vzdelávania. Musí odpovedať na otázku“ „Čo potrebuje žiak vedieť (kognitívna oblasť), čomu musí porozumieť (kognitívna a afektívna oblasť), čo má urobiť (afektívna a psychomotorická oblasť)“, aby splnil úlohu a preukázal svoj výkon. Je zároveň vstupným (cieľová požiadavka) a výstupným (vzdelávací výstup) štandardom. Výkonový štandard identifikuje merateľnosť vyučovacieho procesu. Popisuje produkt výučby, nie jej proces. Dôkazom dosiahnutia výkonového štandardu – vzdelávacieho výstupu je objektívne, validné a reliabilné sumatívne hodnotenie (maturitná skúška) na základe spoľahlivých kritérií, prostriedkov a postupov sumatívneho hodnotenia, ktorým sa overí dosiahnutie všeobecného a špecifického cieľa – hodnotiaci štandard. Z toho dôvodu je kompetenčný profil absolventa zásadným prvkom ŠVP.

i) Obsahový štandard určuje rozsah požadovaných vedomostí a zručností. Vymedzuje požiadavky a podmienky, ktoré určujú obsah vzdelávania (čo sa majú a ako sa majú žiaci naučiť a učiť) a zručnosti (čo majú žiaci urobiť a ako to majú urobiť), aby úspešne zvládli vzdelávací výstup (preukázali výkon) a vzdelávací program. Obsahový štandard sa formuluje na základe výkonového štandardu..
Vzdelávací štandard obsahuje súbor požiadaviek na osvojenie si vedomostí, zručností a schopností, ktoré majú žiaci získať, aby mohli pokračovať vo vzdelávaní v nadväzujúcej časti vzdelávacieho programu alebo aby im mohol byť priznaný stupeň vzdelania. Je súborom výkonových a obsahových štandardov.

j) Vzdelávacie výstupy sú stanovenia o tom, čo žiak vie, chápe a je schopný urobiť, aby ukončil proces učenia/vzdelávania. Ide o štruktúrovaný popis spôsobilosti (odborné, všeobecné) nevyhnutných pre výkon určitej pracovnej úlohy, činnosti alebo súboru činností v danom povolaní alebo skupine príbuzných povolaní. Vzdelávacie výstupy v oblasti OVP týkajúce sa získania, potvrdenia a uznania konkrétnej kvalifikácie (úplnej, čiastočnej) voláme kvalifikačný štandard. Každý vzdelávací výstup je vo svojej podstate výkonový štandard.

k) Hodnotiaci štandard definuje súbor kritérií, organizačných a metodických postupov na overenie dosiahnutých vzdelávacích výstupov. Vychádza z výkonového štandardu. Proces hodnotenia vytvára evidenciu o výkone žiaka.
Hodnotiaci štandard zahŕňa:
•	kritériá hodnotenia pre každú všeobecnú a odbornú spôsobilosť. Určujú, ako stanoviť dôkaz o tom, že výkon žiaka bol preukázaný. Pokiaľ kompetencie stanovujú, čo má žiak vedieť a urobiť v rámci danej pracovnej činnosti, kritériá určujú, podľa čoho to poznáme a či sú tieto kompetencie osvojené. Kritériá musia byť konkrétne, jasné a zodpovedajúce danej kompetencii.
•	prostriedky a postupy hodnotenia vymedzujú cesty a spôsoby overovania kompetencií,
•	organizačné a metodické pokyny pre maturitné skúšky predstavujú súbor pravidiel a predpisov v rámci platnej legislatívy.

l) Hodnotenie je to proces skompletizovania a interpretovania údajov a dôkazov o výkone žiaka. Skúšajúci overujú výkony žiakov vo vzťahu ku kritériám. V OVP sa sumatívnym hodnotením (maturitná skúška) overuje, potvrdzuje a uznáva získaná kvalifikácia v danom študijnom odbore.

m) Kvalifikácia je formálny výsledok procesu hodnotenia a validácie, ktorý sa získa, keď kompetentný orgán určí, že absolvent dosiahol vzdelávacie výstupy zodpovedajúce daným štandardom (výkonový – kvalifikačný štandard, obsahový štandard, hodnotiaci štandard).

2.	CIELE VÝCHOVY A VZDELÁVANIA

	Cieľom výchovy a vzdelávania je umožniť žiakovi:

a)	získať kompetencie, a to najmä v oblasti komunikačných schopností, ústnych spôsobilostí a písomných spôsobilostí, využívania informačno-komunikačných technológií, komunikácie v štátnom jazyku, materinskom jazyku a cudzom jazyku, matematickej gramotnosti a kompetencie v oblasti prírodných vied a technológií, k celoživotnému učeniu, sociálne kompetencie a občianske kompetencie, podnikateľské schopnosti a kultúrne kompetencie,
b)	ovládať aspoň dva cudzie jazyky a vedieť ich používať,
c)	naučiť sa správne identifikovať a analyzovať problémy a navrhovať ich riešenia a vedieť ich riešiť,
d)	rozvíjať manuálne zručnosti, tvorivé, psychomotorické schopnosti, aktuálne poznatky a pracovať s nimi v oblastiach súvisiacich s nadväzujúcim vzdelávaním alebo na trhu práce,
e)	posilňovať úctu k rodičom a ostatným osobám, ku kultúrnym a národným hodnotám a tradíciám štátu, ktorého je občanom, k štátnemu jazyku, k materinskému jazyku a k svojej vlastnej kultúre,
f)	získať a posilňovať úctu k ľudským právam a základným slobodám a zásadám ustanoveným v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd,
g)	pripraviť sa na zodpovedný život v slobodnej spoločnosti, v duchu porozumenia a znášanlivosti, rovnosti muža a ženy, priateľstva medzi národmi, národnostnými a etnickými skupinami náboženskej tolerancie,
h)	naučiť sa rozvíjať a kultivovať svoju osobnosť a celoživotne sa vzdelávať,
i)	pracovať v skupine a preberať na seba zodpovednosť,
j)	naučiť sa kontrolovať a regulovať svoje správanie, starať sa a chrániť svoje zdravie vrátane zdravej výživy a životné prostredie a rešpektovať všeľudské etické hodnoty,
k)	získať všetky informácie o právach dieťaťa a spôsobilosť na ich uplatňovanie.

3.	VŠEOBECNÉ CIELE ODBORNÉHO VZDELÁVANIA A PRÍPRAVY NA ÚROVNI ISCED 3A

OVP je súčasťou celoživotného vzdelávania a musí byť súčasťou spoločnosti založenej na vedomostiach, v ktorej je vzdelávanie cestou rozvoja ľudskej osobnosti. Zámerom OVP je pripraviť žiaka na úspešný, zmysluplný a zodpovedný osobný, občiansky a pracovný život. Všeobecné ciele OVP na úrovni ISCED 3A sú:

1. Cieľ – učiť sa poznávať znamená naučiť sa osvojiť si nástroje pochopenia sveta a rozvíjať schopnosti nevyhnutné k učeniu sa.
OVP má:
-	rozvíjať základné myšlienkové postupy žiakov, ich pamäť a schopnosť sústredenia,
-	podporovať osvojovanie všeobecných princípov a algoritmov riešenia problémov, javov a situácií, ako aj bežných zručností pre prácu s informáciami,
-	podporovať poznanie žiakov lepšieho chápania sveta, v ktorom žijú a nevyhnutnosť udržateľného rozvoja,
-	viesť k porozumeniu základných vedeckých, technologických a technických metód, postupov a nástrojov a rozvíjať zručnosti pri ich aplikácii,
-	rozvíjať osvojenie si základných poznatkov, pracovných postupov a nástrojov potrebných pre kvalifikovaný výkon povolania na trhu práce,
-	pripravovať žiakov pre celoživotné vzdelávanie.

2. Cieľ – učiť sa rozhodovať znamená naučiť sa tvorivo zasahovať do svojho životného, pracovného a spoločenského prostredia.

OVP má:
-	rozvíjať aktívny a tvorivý prístup žiakov k riešeniu problémov a hľadaniu progresívnych riešení,
-	podporovať flexibilitu, adaptabilitu a kreativitu žiakov,
-	viesť žiakov k aktívnemu prístupu k práci, profesijnej kariére a prispôsobovaniu sa zmenám na trhu práce,
-	rozvíjať cieľavedomý prístup žiakov k tímovej a samostatnej práce,
-	vytvárať zodpovedný prístup žiakov k plneniu svojich povinností a rešpektovaniu stanovených pravidiel,
-	viesť žiakov k hodnoteniu svojich schopností a rešpektovaniu schopností druhých,
-	rozvíjať zručnosti potrebných k rokovaniu, diskusii, kompromisu, obhajobe svojho stanoviska a k akceptovaniu stanovísk druhých,
-	viesť žiakov k chápaniu práce ako príležitosti pre sebarealizáciu.

3. Cieľ – učiť sa existovať znamená porozumieť vlastnej osobnosti a jej vytváraniu v súlade s všeobecne akceptovanými morálnymi hodnotami.
OVP má:
-	rozvíjať telesné a duševné schopnosti a zručnosti žiakov, prehlbovať zručnosti potrebné k sebareflexii, sebapoznaniu a sebahodnoteniu,
-	vytvárať primerané sebavedomie a inšpiráciu žiakov,
-	rozvíjať slobodné, kritické a nezávislé myslenie žiakov, ich úsudok a rozhodovanie,
-	viesť k prijímaniu zodpovednosti žiakov za svoje myslenie, rozhodovanie, správanie a cítenie,
-	viesť žiakov k emocionálnemu a estetickému vnímaniu,
-	rozvíjať kreativitu, nadanie, špecifické schopnosti a predstavivosti.

4. Cieľ – učiť sa žiť v spoločnosti a žiť s ostatnými znamená vedieť spolupracovať s ostatnými a podieľať sa na živote spoločnosti a nájsť si v nej svoje miesto.
OVP má:
-	rozvíjať úctu k ľudskému životu a jeho hodnote,
-	vytvárať úctu a rešpekt k živej a neživej prírode, k ochrane životného prostredia a k chápaniu globálnych problémov ľudstva,
-	prehlbovať osobnostnú, národnostnú a občiansku identitu žiakov, ich pripravenosť chrániť vlastnú identitu a rešpektovať identitu druhých,
-	viesť žiakov k tomu, aby sa vo vzťahu k iným ľuďom oslobodili od predsudkov, xenofóbie, intolerancie, rasizmu, agresívneho nacionalizmu, etnickej, náboženskej a inej neznášanlivosti,
-	vytvárať zodpovedné a slušné správanie žiakov v súlade s morálnymi zásadami a zásadami spoločenského správania sa,
-	viesť žiakov k aktívnej účasti v občianskom živote a spolupráci na rozvoji demokracie,
-	rozvíjať komunikačné zručnosti žiakov a zručnosti pre hodnotný pracovný, rodinný a partnerský život.

4.	CHARAKTERISTIKA ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU  ŠTUDIJNÉHO ODBORU:  5312 6  OČNÝ OPTIK 

4.1 Popis vzdelávacieho programu

	Vzdelávací program je určený pre študijný odbor:  5312 6  očný optik. 

	Zameriava sa na kvalifikovanú prípravu zdravotníckych pracovníkov najmä pre oblasť nadväzujúcej zdravotnej starostlivosti v očných optikách. Jeho obsah a štruktúra poskytuje široký odborný profil, ktorý je zárukou prípravy absolventov schopných samostatne zhotovovať, upravovať a opravovať korekčné okuliare a ostatné optické korekčné pomôcky podľa lekárskeho predpisu v oblasti nadväzujúcej zdravotnej starostlivosti v očných optikách.

	Z hľadiska jeho použitia pre cieľové skupiny vzdelávacej sústavy Slovenskej republiky sa vzdelávanie organizuje  formou:

1.	Dennou uskutočňujúcou sa ako celodenné vzdelávanie pre absolventov základnej školy a pre absolventov s strednej školy s maturitou.
2.	Externou uskutočňujúcou sa ako trojročné večerné pomaturitné vzdelávanie 

Podmienky prijatia na vzdelávanie je splnenie podmienok prijímacieho konania.

Absolventi tohto vzdelávacieho programu získajú úplné stredné odborné vzdelanie(alebo získajú odbornú kvalifikáciu v inom odbore vzdelania, než v ktorom vykonali maturitnú skúšku), ktoré podľa klasifikácie ISCED predstavuje úroveň 3A. 

Výstupným dokladom o získanom vzdelaní je maturitné vysvedčenie. 

Študijný odbor:   	5312 6  očný optik  	
Odborné zamerania:	––––	
Vzdelávacie oblasti v odbornom vzdelávaní:	•	Teoretické vzdelávanie a praktická príprava

•	Odborná klinická prax
	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:	1.	Denné štúdium
2.	Denné pomaturitné kvalifikačné štúdium 
3.	Večerné pomaturitné kvalifikačné štúdium 

4.2 Základné údaje

Vyučovací jazyk	Štátny jazyk	
Dĺžka vzdelávania a prípravy:	1. Štyri roky
2. Dva roky
3. Tri roky
	
Študijný odbor je
určený pre:	1. Absolventov základnej školy

2. Absolventov strednej školy, ukončenej maturitnou 
    skúškou

3. Absolventov strednej školy, ukončenej maturitnou 
    skúškou

Podmienky na prijatie
do študijného odboru:	Do prvého ročníka štúdia môžu byť prijatí  absolventi základnej alebo strednej školy s maturitou  (pomaturitné kvalifikačné štúdium), ktorí splnili podmienky prijímacieho  konania.
Do študijného odboru očný optik môžu byť  prijatí žiaci, ktorí spĺňajú zdravotné kritériá na prácu v odbore, vrátane kritérií pre pracovníkov vykonávajúcich  epidemiologicky závažnú činnosť. Vyjadrenie lekára o zdravotnom stave uchádzača musí byť pripojené.
Profilové predmety na prijímacie skúšky:
- slovenský jazyk a literatúra
- biológia	
Spôsob ukončenia vzdelávania
a prípravy:	Maturitná skúška alebo záverečná pomaturitná skúška z odborných predmetov	
Doklad o dosiahnutom vzdelaní:	Dokladom o dosiahnutom vzdelaní je vysvedčenie o maturitnej skúške.	
Poskytnutý stupeň vzdelania:	Štúdium poskytuje úplné stredné odborné vzdelanie alebo pomaturitné kvalifikačné 
Klasifikácia  stupňov vzdelania podľa ISCED: 3 A	
Pracovné uplatnenie absolventa:	Očný optik je zdravotnícky pracovník, ktorý sa uplatní najmä ako odborný pracovník a prevádzkovateľ očnej optiky, ako očný optik na očných oddeleniach zdravotníckych zariadení alebo tiež v oblasti obchodu a distribúcie s optickými a oftalmologickými prostriedkami  a prístrojmi.	
Nadväzná odborná príprava:	Vysokoškolské štúdium najmä v  ďalších nelekárskych študijných odboroch.

Ďalšie a sústavné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov podľa platnej legislatívy MZ SR	

Charakteristika obsahu vzdelávania a prípravy

	Obsah vzdelania je koncipovaný tak, aby žiaci zvládli všeobecné a odborné poznatky a zručnosti na požadovanej profesionálnej úrovni nevyhnutné na získanie úplného všeobecného vzdelania a odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania v kategórii technik: očný optik. Tomu zodpovedá štruktúra a obsah odbornej zložky vzdelávania  vrátane klinickej praxe. Dominantnú zložku odbornej prípravy tvoria predmety teoretického a praktického zamerania, geometrická a vlnová optika, prístrojová optika, okuliarová optika, okuliarová technika základy refrakcie, cvičenie v optických laboratóriách a klinická prax.. Tieto predmety prehlbujú vzťah medzi teoretickými vedomosťami a praktickým osvojovaním si profesionálnych zručností.

4.3. Požiadavky zdravotnej spôsobilosti na uchádzača

	Do stredných zdravotníckych škôl môžu byť prijatí uchádzači, ktorých zdravotný stav posúdil a na prihláške potvrdil všeobecný lekár pre deti a dorast alebo  všeobecný lekár pre dospelých. Do študijného odboru očný optik môžu byť  prijatí žiaci, ktorí spĺňajú zdravotné kritériá na prácu v odbore, vrátane kritérií pre pracovníkov vykonávajúcich  epidemiologicky závažnú činnosť a podľa legislatívnych predpisov MZ SR. 

	Do  študijného odboru 5312 6  očný optik  nemôžu byť prijatí uchádzači, ktorí majú mentálne, zmyslové alebo telesné postihnutie, zdravotné oslabenie alebo ochorenie, majú narušenú komunikačnú schopnosť, špecifické poruchy učenia alebo správania sa, autistický syndróm, poruchy psychického vývinu.

4.4. Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce

	Požiadavky vychádzajúce zo všeobecne platných predpisov, nariadení a vyhlášok.

	Výchova k bezpečnosti a ochrane zdravia, hygiene práce a ochrane pred požiarom je neoddeliteľnou súčasťou teoretického vyučovania, praktickej prípravy a klinickej praxe.
V priestoroch určených na vyučovanie žiakov je potrebné utvoriť podľa platných predpisov podmienky na zaistenie bezpečnosti a hygieny práce. Je nevyhnutné preukázateľne poučiť žiakov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a dodržiavanie týchto predpisov vyžadovať. 

	V priestoroch určených na praktickú prípravu je potrebné podľa platných technických predpisov vytvoriť podmienky na bezpečnú prácu, dôkladne a preukázateľne oboznámiť žiakov s predpismi o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, s hygienickými predpismi, s technickými predpismi a technickými normami, s predpísanými technologickými postupmi, s pravidlami bezpečnej obsluhy technických zariadení, používaním ochranných prostriedkov
a dodržiavanie týchto predpisov kontrolovať a vyžadovať. 

	Pracovná činnosť v študijnom odbore si vyžaduje stále a priame vedenie odborného učiteľa alebo odborného pracovníka povereného vedením nácviku a upevňovania odborných činností. 

	V procese priebehu praktických činností sa musia používať predpísané ochranné pracovné prostriedky a pomôcky, technika a prístroje v bezchybnom stave.

Klinická prax v očných optikách, zdravotníckych a ďalších zariadeniach prebieha v záujme bezpečnosti a ochrany zdravia žiakov  rovnako ako aj z hľadiska zdravotníckej etiky, ochrany zdravia pacientov/klientov a hygieny v skupinách s počtom žiakov maximálne 4-6, podľa charakteru činností.

4.5 Hodnotenie

	Hodnotenie je jednou z najvýznamnejších činností kontroly vyučovacieho procesu, ktorou sa zisťujú a posudzujú výsledky vzdelávania. Musí spĺňať tieto funkcie:

•	diagnostická, ktorá určuje mieru vedomostí, zručností, postojov žiakov a ich nedostatkov,
•	prognostická, ktorá identifikuje zodpovedajúce predpoklady, možnosti a potreby ďalšieho vývoja žiakov,
•	motivačná, ovplyvňujúca pozitívnu motiváciu žiakov,
•	výchovná, formujúca pozitívne vlastnosti a postoje žiakov,
•	informačná, ktorá dokumentuje výsledky vzdelávania,
•	rozvíjajúca, ktorá ovplyvňuje sebakontrolu a sebahodnotenie žiakov,
•	spätnoväzbová, ktorá vplýva na revidovanie procesu výučby. 

ŠVP odporúča v rámci celého výchovno-vzdelávacieho procesu akceptovať tieto funkcie a na základe nižšie uvedených kritérií využívať nasledovné formy hodnotenia:

1)	podľa výkonu žiaka
a)	výkonové hodnotenie, v ktorom sa výkon žiaka porovnáva s výkonom iných žiakov,
b)	hodnotenie absolútneho výkonu, kde sa výkon žiaka meria na základe stanoveného kritéria (norma, štandard),
c)	individuálne hodnotenie, pri ktorom sa porovnáva aktuálny výkon žiaka s jeho predchádzajúcim výkonom.

2)	podľa cieľa vzdelávania
a)	sumatívne hodnotenie na jasne definovaných kritériách pri ukončení štúdia (maturitná skúška),
b)	formatívne hodnotenie zabezpečuje spätnú väzbu medzi žiakom a učiteľom.

3)	podľa času
a)	priebežné hodnotenie, kde sa žiak hodnotí v priebehu celého vyučovacieho obdobia,
b)	záverečné hodnotenie, pri ktorom sa žiak hodnotí jednorázovo na konci vyučovacieho obdobia.

4)	podľa informovanosti
a)	formálne hodnotenie, kedy je žiak dopredu informovaný o hodnotení a môže sa naň pripraviť,
b)	neformálne hodnotenie, pri ktorom sa pozoruje bežná činnosť žiaka vo vyučovacom procese.

5)	podľa činnosti
a)	hodnotenie priebehu činnosti, napr. rôznych cvičení, úloh a pod.,
b)	hodnotenie výsledku činnosti, napr. test, výkres, model, výrobok a pod.

6)	podľa prostredia
a)	interné hodnotenie, prebieha v škole učiteľmi,
b)	externé hodnotenie prebieha v škole inými ľuďmi napr. učiteľ z inej školy, odborník z praxe, inšpektor a pod.

	Hodnotenie v OVP je založené na hodnotiacom štandarde. Je to súbor kritérií, organizačných a metodických postupov na overovanie vzdelávacích výkonov – výkonových štandardov. Zisťuje, či žiak predpísaný vzdelávací výstup zvládol.

	Hodnotiaci štandard zahŕňa:

	Kritériá hodnotenia zisťujú mieru realizácie plánovaných výsledkov, určujú, ako stanoviť dôkaz o tom, že učenie bolo ukončené a preukázané pre požadovaný výkonový štandard. Je dôležité aby kritériá hodnotenia boli definované na jeden výkon, aby boli konkrétne, jasné, stručné, zamerané buď na proces (činnosť) alebo na výsledok činnosti.

	Spôsoby a postupy hodnotenia môžu byť rôzne. Pre OVP odporúčame rozdeliť ich podľa nasledovných kritérií:

a) podľa počtu skúšaných žiakov
•	 individuálne
•	 skupinovo
•	 frontálne

b) podľa časového zaradenia
•	 priebežné skúšanie (skúša sa učivo jednej alebo niekoľkých vyučovacích hodín),
•	 súhrnné skúšanie (skúša sa učivo tematického celku alebo učivo za celé klasifikačné obdobie),
•	 záverečné skúšanie (maturitné alebo opravné skúšky).

c) podľa spôsobu vyjadrovania sa
•	 ústne hodnotenie (otázka – odpoveď),
•	 písomné hodnotenie (cieľový test, test voľných odpovedí, stanovenie (určenie niečoho), prípadová štúdia, projekt, zistenie a pod.),
•	 praktické hodnotenie (cvičenia, simulácie, projekty a pod.).

d) podľa vzdelávacích výstupov sa hodnotia kognitívne (rozumové) kompetencie napr. pamäťové alebo aktuálne činnosti a praktické kompetencie (výrobok, proces, postup). Odporúčame zaviesť tzv. „Portfólio“ ako súbor dokumentov o rôznych aktivitách žiaka a jeho výsledkoch, ako aj o oblastiach jeho aktivít, činností a miery ich praktického zvládnutia. Je to
súbor dôkazov, ktoré umožňujú hodnotiť rozvoj kompetencií za určité obdobie. Pri hodnotení praktických kompetencií sa veľmi osvedčilo hodnotenie na základe „Referencií“ kompetentných osôb, odborníkov alebo organizácií, ktoré vypovedajú o kvalite vedomostí, zručností a postojoch. Rôzne metódy hodnotenia praktických a kognitívnych kompetencií ukazuje nasledovná tabuľka.

Zoznam štandardných nástrojov hodnotenia 
ODBORNÉ KOMPETENCIE 
	KOGNITÍVNE KOMPETENCIE	
Praktické cvičenia	Ústna odpoveď (krátke, súvislé	
Simulované situácie	a obmedzené odpovede, doplnenia)	
Úloha hrou	Písomné odpovede (testy)	
Ústne odpovede	Projekt	
Projekt	Zistenie	
Zistenie	Stanovenie (niečo určiť)	
Stanovenie (niečo určiť)	Porovnanie	
Prípadová štúdia	Prípadová štúdia	
Zapisovanie do pracovnej knihy	Školská práca	
Protokoly	Úlohy a cvičenia	
Správy		
Osobný rozhovor		
Dotazník		

	Pri rozhodovaní o využití uvedených postupov platia tieto zásady:
praktické, ústne a písomné overovanie by sa malo používať vtedy, ak je možné overiť kompetencie na základe kritérií v určitom stanovenom čase,
•	písomné overovanie by sa malo použiť tam, kde sa dá predložiť vopred pripravený písomný materiál,
•	portfólio by sa malo použiť vtedy, keď ide o priebežné hodnotenie a nie je možné hodnotiť kompetencie podľa kritérií v stanovenom čase.

	Organizačné a metodické pokyny sa týkajú platných predpisov, dokumentácie a pravidiel pre maturitnú skúšku.

	V oblasti OVP odporúčame systematické hodnotenie žiakov v kombinácií ústnej a písomnej formy, v praktickej príprave pestrú škálu praktických úloh a riešenie odborných problémových situácií.

5. KOMPETENCIE (PROFIL) ABSOLVENTA
5. 1 Celková charakteristika absolventa

	Študijný odbor očný optik pripravuje  zdravotníckych pracovníkov, ktorí sú spôsobilí zhotovovať, upravovať a opravovať korekčné okuliare a ostatné optické korekčné pomôcky a administratívne činnosti v očných optikách a zdravotníckych zariadeniach. 

	Náročnosť zdravotníckeho povolania si vyžaduje široký všeobecný rozhľad, rozsiahle odborné vedomosti a spôsobilosti a kladie vysoké nároky na osobnostný rozvoj. Absolvent je schopný aplikovať nadobudnuté vedomosti a zručnosti v praxi, zorganizovať, zrealizovať aktivity, vyhodnotiť prácu svoju i svojich kolegov.

 	Dôležitou súčasťou profilu absolventa sú jeho vedomosti a spôsobilosti z oblasti starostlivosti o zdravie a jeho ochranu, z  oblasti administratívy a zdravotníckej dokumentácie a z oblasti bezpečnosti práce. 

	V správaní absolventa dominuje tolerancia, empatia, asertivita a prosociálne správanie. Absolvent je pripravený pracovať tvorivo samostatne i v tíme, v praktickej i teoretickej činnosti, je komunikatívny zručný v nadväzovaní a sprostredkovaní kontaktov, má kultivované vystupovanie a prejavy. Vyznačuje sa vysokým stupňom sebaregulácie a sebakontroly, schopnosťou spolupráce. Má predpoklady na ďalší odborný, profesionálny i osobnostný rozvoj, inováciu práce i prehlbovanie vedomostí a zručností a je naklonený a otvorený novým trendom a metódam v danej profesii. 

	Absolvent má predpoklady konať cieľavedome, rozvážne a rozhodne v súlade s právnymi predpismi spoločnosti, zásadami vlastenectva, humanizmu a demokracie. 	Predpokladá sa jeho schopnosť samostatného ďalšieho rozvoja a štúdia odboru na základe získaných vedomostí vo všeobecnovzdelávacích i odborných predmetoch. 

	Odborná stredoškolská príprava je orientovaná tak, aby absolvent strednej zdravotníckej školy mohol ďalej pokračovať vo vysokoškolskom vzdelávaní na prvom a druhom stupni.
	Absolvent študijného odboru  je  pripravený:
-	samostatne zhotovovať, upravovať a opravovať korekčné okuliare a ostatné optické korekčné pomôcky podľa lekárskeho predpisu, alebo po zmeraní potrebných parametrov
-	poskytovať poradenskú činnosť pri výbere pomôcok z hľadiska optického, anatomického a estetického zodpovedajúce fyziognómii užívateľa
-	riešiť problém očnej korekcie a poznať jeho dôsledky
-	prepočítať v prípade potreby očným lekárom uvedené hodnoty sférickej, alebo astigmatickej refrakcie a vyjadriť výslednú lámavosť korekčnej šošovky vzhľadom k jej zmenenej finálnej polohe voči oku
-	podávať odborné informácie o spôsobe používania korekčných a optických pomôcok vrátane ich údržby a odporučiť ďalšiu vhodnú ochranu zraku
-	poskytovať poradenskú činnosť v oblasti očných protéz
-	zúčtovať poukaz zdravotnej poisťovne na okuliare a iné optické pomôcky
-	starať sa o základnú údržbu strojov a prístrojov na pracovisku
-	rozlišovať optické materiály organickej a anorganickej povahy
-	zvoliť spôsob a potrebné prostriedky pre opracovanie okuliarových šošoviek s ohľadom na predpísaný pracovný postup
-	samostatne prevádzať poradenskú službu pri výbere okuliarových rámikov a doporučovať vhodné druhy a úpravy okuliarových šošoviek
-	zaobchádzať so špeciálnymi prístrojmi, meracími prístrojmi a pomôckami pri zhotovovaní korekčných a liečebných pomôcok, robiť ich preventívnu údržbu
-	zhotovovať a upravovať korekčné a liečebné pomôcky podľa lekárskeho poukazu
-	zhotovovať ochranné, pracovné, slnečné a iné špeciálne okuliare
-	vykonávať administratívne práce a viesť dokumentáciu spojenú s prevádzkou očnej optiky
-	podieľať sa na primárnej, sekundárnej a terciárnej prevencii,
-	poskytovať odbornú prvú pomoc.

	Absolvent sa uplatní v očných optikách pri poskytovaní služby nadväzujúcej na zdravotnú starostlivosť.
	Odbornou praxou a ďalším štúdiom si zvyšuje kvalifikáciu.
	Po absolvovaní vzdelávacieho programu absolvent disponuje nasledujúcimi kompetenciami.

5. 2 Kľúčové kompetencie 

	Vzdelávanie v ŠVP v súlade s cieľmi stredného odborného vzdelávania na úrovni ISCED 3A smeruje k tomu, aby si žiaci vytvorili na tejto úrovni zodpovedajúce schopnosti a študijné predpoklady. Kľúčové kompetencie sa musia zakomponovať do všetkých vzdelávacích oblastí. V súlade so Spoločným európskym rámcom kľúčových kompetencií ako základným orientačným nástrojom pre vymedzenie kľúčových kompetencií ŠVP vymedzil nasledovné kľúčové kompetencie:

a) Komunikatívne a sociálno-interakčné spôsobilosti

	Sú to spôsobilosti, ktoré sú základom pre ďalšie získavanie vedomostí, zručností, postojov a hodnotovej orientácie. Patria sem schopnosti nevyhnutné pre pracovný a spoločenský život, ktoré v konkrétnych situáciách umožnia žiakom primerane ústne a písomne sa vyjadrovať, spracovávať a využívať písomné materiály, znázorňovať, vysvetľovať a riešiť problémové úlohy a situácie komplexného charakteru, čítať, rozumieť a využívať text. Tieto kompetencie sú veľmi úzko späté s osvojovaním si kultúry myslenia a poznávania, vyhľadávania, uchovávania, využívania a vytvárania informácií, s rozvojom schopnosti komunikovať aspoň v jednom cudzom jazyku. Žiaci sa získaním týchto spôsobilostí naučia akým spôsobom sa vymieňajú informácie, ako generovať produktívne samoriadené učenie, zapamätajú si, že učenie je v konečnom dôsledku sociálny proces prispôsobovania učebného prostredia pre integráciu aj znevýhodnených sociálnych skupín.

	Absolvent má:

-	vyjadrovať a zdôvodňovať svoje názory,
-	reprodukovať a interpretovať prečítaný alebo vypočutý text v materinskom a cudzom jazyku,
-	podať výklad a popis konkrétneho objektu, veci alebo činnosti,
-	vyjadrovať sa nielen podrobne a bohato, ale aj krátko a výstižne,
-	aktívne komunikovať najmenej v dvoch cudzích jazykoch,
-	vedieť samostatne rozhodovať o úprave informačného materiálu vzhľadom na druh oznámenia a širší okruh užívateľov,
-	štylizovať listy (formálne, neformálne), informačné útvary (inzerát, oznam),
-	vyplňovať formuláre (životopis, žiadosť),
-	navrhovať návody k činnostiam, písať odborné materiály a dokumenty v materinskom a cudzom jazyku,
-	osvojovať si grafickú a formálnu úpravu písomných prejavov,
-	spracovávať písomné textové informácie (osnova, výpisky, denník) a materiály podľa účelu oznámenia a s ohľadom na potreby užívateľa,
-	orientovať sa, získavať, rozumieť a aplikovať rôzne informácie, posúdiť ich význam v osobnom živote a v povolaní,
-	vyhľadávať a využívať jazykové a iné výrazové prostriedky pri riešení zadaných úloh a tém v cudzom jazyku,
-	vedieť prijímať a tvoriť text, chápať vzťahy medzi rečovou situáciou, témou a jazykovým prejavom v materinskom a cudzom jazyku,
-	rozlišovať rôzne druhy a techniky čítania, ovládať orientáciu sa v texte a jeho rozbor z hľadiska kompozície a štýlu v materinskom a cudzom jazyku, - ovládať operácie pri práci s počítačom, pochopiť a vyhodnocovať svoju účasť na procese vzdelávania a jeho výsledku, ktorý zabezpečuje právo voľného pohybu občana žiť, študovať a pracovať v podmienkach otvoreného trhu práce,
-	pochopiť a osvojiť si metódy informačnej a komunikačnej technológie včítane možnosti učenia sa formou on-line,
-	oboznámiť sa s motivačnými vzdelávacími programami, ktoré sú zamerané na riešenie problémov a poskytovanie prístupných príležitostí pre celoživotné vzdelávanie, ktoré vytvára možnosť virtuálnej komunikácie medzi lokálnymi komunitami.

b) Intrapersonálne a interpersonálne spôsobilosti

	Sú to schopnosti, ktoré žiak získava za účelom aktívneho zapojenia sa do spoločnosti založenej na vedomostiach s jasným zmyslom pre vlastnú identitu a smer života, sebazdokonaľovanie a zvyšovanie výkonnosti, racionálneho a samostatného vzdelávania a učenia sa počas celého života, aktualizovania a udržovania potrebnej základnej úrovne zručností. Od žiaka sa vyžaduje regulovať správanie, prehodnocovať základné zručnosti, sebatvoriť, zapájať sa do medziľudských vzťahov, pracovať v tíme, preberať zodpovednosť sám za seba a za prácu iných, schopnosť starať sa o svoje zdravie a životné prostredie, rešpektovať všeľudské etické hodnoty, uznávať ľudské práva a slobody.

	Absolvent má:

-	významne sa podieľať na stanovení zodpovedajúcich krátkodobých cieľov, ktoré smerujú k zlepšeniu vlastnej výkonnosti,
-	vedieť samostatne predkladať jednoduché návrhy a projekty, formulovať, pozorovať, triediť a merať hypotézy,
-	overovať a interpretovať získané údaje,
-	rozhodovať o princípoch kontrolného mechanizmu,
-	rozvíjať vlastnú aktivitu, samostatnosť, sebapoznanie, sebadôveru a reproduktívne myslenie,
-	samostatne predkladať návrhy na výkon práce, za ktorú je zodpovedný,
-	predkladať primerané návrhy na rozdelenie jednotlivých kompetencií pre ostatných členov tímu a posudzovať spoločne s učiteľom a s ostatnými, či sú schopní určené kompetencie zvládnuť,
-	ovládať základy modernej pracovnej technológie a niesť zodpovednosť za prácu v životnom prostredí, jeho ochranu, bezpečnosť a stratégiu jeho rozvoja,
-	samostatne pracovať a zapájať sa do práce kolektívu, riadiť jednoduchšie práce v menšom kolektíve, niesť zodpovednosť aj za prácu druhých,
-	vytvárať, objasňovať a aplikovať hodnotový systém a postoje, - určovať vážne nedostatky a kvality vo vlastnom učení, pracovných výkonoch a osobnostnom raste,
-	stanovovať si ciele a priority podľa svojich osobných schopností, záujmov, pracovnej orientácie a životných podmienok,
-	plniť plán úloh smerujúci k daným cieľom a snažiť sa ich vylepšovať formou využívania sebakontroly, sebaregulácie, sebahodnotenia a vlastného rozhodovania,
-	overovať získané poznatky, kriticky posudzovať názory, postoje a správanie druhých,
-	mať zodpovedný vzťah k svojmu zdraviu, starať sa o svoj fyzický a duševný rozvoj, byť si vedomí dôsledkov nezdravého životného štýlu a závislostí, prijímať a plniť zodpovedne dané úlohy,
-	predkladať spolupracovníkom vlastné návrhy na zlepšenie práce, bez zaujatosti posudzovať návrhy druhých,
-	prispievať k vytváraniu ústretových medziľudských vzťahov, predchádzať osobným konfliktom, nepodliehať predsudkom a stereotypom v prístupe k druhým.

c) Schopnosť tvorivo riešiť problémy

	Tieto schopnosti sa využívajú na identifikovanie problémov, na ich analýzu a stanovenie efektívnych postupov, perspektívnych stratégií a vyhodnocovanie javov. Sú to schopnosti, ktoré sa objavujú v náročnejších podmienkach, aj pri riešení problémov ľudí, ktorí sa nevedia zaradiť do spoločenského života. Žiaci musia byť schopní vyhodnocovať základné dopady, napr. dopad na životné prostredie, dopad nerozvážnych rozhodnutí alebo príkazov, pracovný a osobný dopad v širšom slova zmysle ako je ekonomický blahobyt, telesné a duševné zdravie a pod. Sú to teda schopnosti, ktoré na základe získaných vedomostí umožňujú stanoviť jednoduché algoritmy na vyriešenie problémových úloh, javov a situácií a získané poznatky
využívať v osobnom živote a povolaní.

	Absolvent má:

-	objasňovať formou systematického poznávania najzávažnejšie rysy problémov,
-	využívať za týmto účelom rôzne všeobecne platné pravidlá,
-	získavať samostatným štúdiom všetky nové informácie vzťahujúce sa priamo k objasneniu neznámych oblastí problému,
-	zhodnotiť význam rozmanitých informácií, samostatne zhromažďovať informácie, vytriediť a využiť len tie, ktoré sú pre objasnenie problému najdôležitejšie,
-	určovať najzávažnejšie rysy problému, zvažovať rôzne možností riešenia, ich klady a zápory v danom kontexte aj v dlhodobejších súvislostiach, stanoviť kritériá pre voľbu konečného optimálneho riešenia,
-	vedieť vybrať vhodné postupy pre realizáciu zvoleného riešenia a dodržiavať ho,
-	poskytovať ľuďom informácie (oznamovanie, referovanie, rozprávanie, vyučovanie),
-	vedieť ovplyvňovať ľudí (prehováranie, presvedčovanie),
-	spolupracovať pri riešení problémov s inými ľuďmi.

d) Podnikateľské spôsobilosti

	Prispievajú k tvorbe nových pracovných miest, umožňujú samozamestnanosť, pomáhajú ľuďom nachádzať prácu, orientovať sa na vlastné podnikanie, zlepšovať svoje pracovné a podnikateľské výkony. Učiť sa ako sa učiť, prispôsobovať sa zmenám a využívať informačné toky, to sú generické zručnosti, ktoré by mal získať žiak. Je potrebné vyvíjať motivačné opatrenia. Investovanie do ľudských zdrojov tiež znamená umožniť jednotlivcom, aby si riadili vlastné „životné portfólia“ a zviditeľniť im širší rozsah vzdelávacích cieľov. Tvorivé a inovatívne prístupy do ľudských zdrojov sú integrálnou súčasťou rozvoja spoločnosti založenej na vedomostiach. Tieto kompetencie vznikajú v kontexte socio-ekonomickej krízy a transformácie organizácie práce, ktorých dôsledkom je nový model riadenia.

	Absolvent má:

-	vedieť spracovať základné analytické prieskumy a predkladať primerané návrhy na výkon takej práce, ktorú je schopný zodpovedne vykonať,
-	orientovať sa v rôznych štatistických údajoch a vedieť ich využívať pre vlastné podnikanie,
-	vyhodnocovať možnosti plánovania realizácie projektov,
-	samostatne plánovať financie, základné prostriedky a nehnuteľnosti vzhľadom na potreby a ciele manažmentu podnikania,
-	viesť systém jednoduchého a podvojného účtovníctva a stratégiu odpisov,
-	pochopiť najnovšie poznatky z teórie riadenia a organizácie,
-	využívať marketingový manažment,
-	rozpoznávať a rozvíjať kvality riadiaceho zamestnanca s aspektom na komunikatívne schopnosti, asertivitu, kreativitu a odolnosť voči stresom,
-	vedieť vystihnúť princípy odmeňovania a oceňovania aktívnych a tvorivých zamestnancov,
-	ovládať princípy priebežnej kontroly, diagnostiky skutočného stavu a úrovne podniku,
-	zisťovať dynamiku vývoja efektívnosti práce, podnikania a porovnávať ju s celospoločenskými požiadavkami a potrebami,
-	využívať zásady konštruktívnej kritiky, vedieť primerane kritizovať, ale aj znášať kritiku od druhých,
-	pracovať s materiálmi a informáciami v dvoch cudzích jazykoch,
-	ovplyvňovať druhých a koordinovať ich úsilie,
-	rýchle sa rozhodovať a prijímať opatrenia,
-	myslieť systémovo a komplexne,
-	prijímať a uznávať aj iné podnikateľské systémy,
-	ovládať podstatu systémovej analýzy,
-	rešpektovať právo a zodpovednosť,
-	mať zodpovedný postoj k vlastnej profesijnej budúcnosti a ďalšiemu vzdelávaniu, uvedomovať si význam celoživotného učenia a byť pripravený prispôsobovať sa k zmeneným pracovným podmienkam, 
-	sledovať a hodnotiť vlastný úspech vo svojom učení, prijímať hodnotenie
-	výsledkov svojho učenia zo strany iných ľudí,
-	poznať možnosti ďalšieho vzdelávania, hlavne v odbore prípravy na povolanie,
-	mať prehľad o možnostiach uplatnenia na trhu práce v danom odbore, cieľavedomé a zodpovedne rozhodovať o svojej budúcej profesií a vzdelávacej ceste,
-	mať reálnu predstavu o pracovných a iných podmienkach v odbore, o požiadavkách zamestnávateľov na pracovné činnosti a vedieť ich porovnávať so svojimi predstavami a reálnymi predpokladmi,
-	robiť aj nepopulárne, ale správne opatrenia a rozhodnutia,
-	chápať podstatu a princíp podnikania, mať predstavu o základných právnych, ekonomických, administratívnych, osobnostných a etických aspektoch súkromného podnikania, 
-	dokázať vyhľadávať a posudzovať podnikateľské príležitosti v súlade s realitou trhového prostredia, svojimi predpokladmi a ďalšími možnosťami.

e) Spôsobilosť využívať informačné technológie

	Tieto spôsobilosti pomáhajú žiakom rozvíjať základné zručnosti pri práci s osobným počítačom, internetom, využívať rôzne informačné zdroje a informácie v pracovnom
a mimo pracovnom čase. Nová iniciatíva v oblasti elektronického vzdelávania (E-learning)
si kladie za cieľ zvýšiť úroveň digitálnej gramotnosti žiakov. Efektívne využívanie informačných a komunikačných technológií, vrátane možnosti učenia sa formou on-line, výrazne prispeje k realizácii celoživotného vzdelávania pre ľudí rôzneho veku, k udržiavaniu identity komunity a vytváraniu možnosti virtuálnej komunikácie medzi lokálnymi komunitami aj na veľké vzdialenosti. Sú to teda schopnosti, ktoré umožňujú žiakom ich osobnostný rast, vlastné učenie a výkonnosť v práci.

	Absolvent má:

-	zoznámiť sa s rôznymi druhmi počítačových programov a spôsobom ich obsluhy,
-	ovládať obsluhu periférnych zariadení potrebných pre činnosť používaného programu,
-	pracovať s aplikačným programom potrebným pre výkon povolania,
-	vyhľadávať vhodné informačné zdroje a potrebné informácie,
-	vybrať kvantitatívne matematické metódy (bežné, odborné a špecifické), ktoré sú vhodné pri riešení danej úlohy alebo situácie,
-	graficky znázorňovať reálne situácie a úlohy, kde takéto znázorňovanie pomáha pri kvantitatívnom riešení úlohy,
-	komunikovať elektronickou poštou, využívať prostriedky online a offline komunikácie,
-	evidovať, triediť a uchovávať informácie tak, aby ich mohol využívať pri práci,
-	chrániť informácie pred znehodnotením alebo zmanipulovaním,
-	posudzovať vierohodnosť rôznych informačných zdrojov, kriticky pristupovať k získaným informáciám a byť mediálne gramotný.

f) Spôsobilosť byť demokratickým občanom

	Sú to schopnosti, ktoré umožňujú žiakom žiť plnohodnotným sociálnym životom a tak
prispievať k zvyšovaniu spoločenskej úrovne. Cestou získaných schopností žiaci zdokonaľujú svoj osobnostný rast, vlastné učenie, využívajú sebapoznávanie, sebakontrolu a sebareguláciu pre prácu v kolektíve, prijímajú zodpovednosť za vlastnú prácu a prácu ostatných. Svojím podielom prispievajú k životu a práci k spoločnosti založených na vedomostiach, prispievajú k rozvíjaniu demokratického systému spoločnosti, k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju štátu so zodpovednosťou voči životnému prostrediu, zachovaniu života na Zemi, rozvíjaniu vzájomného porozumeniu si medzi osobami a skupinami, rozvíjajú svoje
schopnosti ako je empatia, súcit, tolerancia, rešpektovanie práv a slobôd.

	Absolvent má:

-	porozumieť systémovej (globálnej) podstate sveta,
-	uvedomiť si a rešpektovať, že telesná, citová, rozumová i vôľová zložka osobnosti sú rovnocenné a vzájomne sa dopĺňajú,
-	konať zodpovedne, samostatne a iniciatívne, nielen vo svojom vlastnom záujme, ale aj vo verejnom záujme,
-	poznať a rešpektovať, že neexistuje iba jeden pohľad na svet,
-	orientovať sa na budúcnosť vo svojom vzťahu k Zemi,
-	uvedomiť si, že rozhodnutia, ktoré sa príjmu a činy, ktoré vykonajú jednotlivci alebo členovia skupiny, budú mať vplyv na globálnu prítomnosť a budúcnosť,
-	poznať, uznávať a podporovať alternatívne vízie vo vzťahu k udržateľnému rozvoju, ľudskému zdraviu a zdraviu našej planéty,
-	uvedomiť si a čiastočne pochopiť globálne podmienky, rozvoj a trendy súčasného sveta,
-	pochopiť globálnu povahu sveta a úlohu jednotlivca v ňom, rozvoj masovokomunikačných prostriedkov, dopravných prostriedkov, masovej turistiky a komunikačných systémov,
-	chápať problémy zachovania mieru, bezpečnosti jednotlivcov, národov a štátov, zachovávania a ochrany životného prostredia, vyčerpania nerastných surovín,
-	liečenia civilizačných chorôb, populačnej explózie v rozvojových krajinách, drogovej závislosti najmä mladistvých, sexuálnej výchovy a pozitívne pristupovať k riešeniu týchto problémov,
-	uvedomiť si a orientovať sa v problematike nerovnomerného hospodárskeho rozvoja, etnických, rasových a náboženských konfliktov, terorizmu a navrhovať cesty na ich odstránenia,
-	chápať pojmy spravodlivosť, ľudské práva a zodpovednosť, aplikovať ich v globálnom kontexte,
-	tvorivo riskovať, primerane kritizovať, jasne sa stavať k riešeniu problémov, rýchle sa rozhodovať, byť dôsledný, inšpirovať druhých pri vyhľadávaní podnetov, iniciatív a vytváraní možností,
-	dodržiavať zákony, rešpektovať práva a osobnosť druhých ľudí, ich kultúrne špecifiká, vystupovať proti neznášanlivosti, xenofóbií a diskriminácií,
-	konať v súlade s morálnymi princípmi a zásadami spoločenského správania, prispievať k uplatňovaniu hodnôt demokracie,
-	uvedomovať si vlastnú kultúrnu, národnú a osobnostnú identitu, pristupovať s toleranciu k identite druhých,
-	zaujímať sa aktívne o politické a spoločenské dianie u nás a vo svete,
-	uznávať tradície a hodnoty svojho národa, chápať jeho minulosť i súčasnosť v európskom a svetovom kontexte
-	podporovať hodnoty miestnej, národnej, európskej a svetovej kultúry a mať k nim vytvorený pozitívny vzťah.

5.3 Všeobecné kompetencie

	Absolvent má:

-	zvoliť komunikatívnu stratégiu adekvátnu komunikačnému zámeru, podmienkam a normám komunikácie,
-	vyjadrovať vhodným spôsobom svoj úmysel, prezentovať sám seba, podávať a získavať ústne alebo písomne požadovanú alebo potrebnú informáciu všeobecného alebo odborného charakteru, zapájať sa do diskusie, obhajovať svoj názor, pohotovo reagovať na nepredvídané situácie (otázka, rozhovor, anketa), uplatňovať verbálne a neverbálne prostriedky, spoločenskú a rečovú etiku a zdôvodňovať zvolené riešenie komunikačnej situácie,
-	ovládať základné – najčastejšie používané lexikálne a gramatické prostriedky, rozumieť gramatickým menej frekventovaným lexikálnym a gramatickým javom a vedieť ich aj používať, samostatne tvoriť súvislé hovorené a písané prejavy, 
-	získať informácie z prečítaného a vypočutého textu (určiť hlavnú tému alebo myšlienku textu, rozlíšiť základné a vedľajšie informácie), dokázať text zaradiť do niektorých z funkčných štýlov, orientovať sa v jeho stavbe, uvádzať správne bibliografické údaje a citáty, spracovať písomné informácie najmä odborného charakteru,
-	pracovať s Pravidlami pravopisu a inými jazykovými príručkami,
-	chápať literárne dielo ako špecifickú výpoveď o skutočnosti a o vzťahu človeka k nej,
-	vytvárať si predpoklady pre estetické vnímanie skutočnosti,
-	vytvoriť si pozitívny vzťah k literárnemu umeniu, založený na interpretácii ukážok z umeleckých diel, na osvojení podstatných literárnych faktov, pojmov a poznatkov,
-	pristupovať k literatúre ako k zdroju estetických zážitkov, uplatňovať estetické a ekologické hľadiská pri pretváraní životného prostredia, podieľať sa na ochrane kultúrnych hodnôt,
-	v oblasti jazykovej poznať a používať zvukové a grafické (pravopisné) prostriedky daného jazyka, slovnú zásobu včítane vybranej frazeológie v rozsahu daných tematických okruhov, vybrané morfologické a syntaktické javy, základné spôsoby tvorby slov (odvodzovanie a skladanie slov), vybrané javy z oblasti štylistiky,
-	v oblasti pragmatickej používať osvojené jazykové prostriedky v súvislých výpovediach a v obsahových celkoch primerane s komunikatívnym zámerom,
-	s aspektom na strategickú kompetenciu vedieť vhodne reagovať na partnerove podnety, odhadovať významy neznámych výrazov, používať kompenzačné vyjadrovanie, pracovať so slovníkom (prekladovým, výkladovým) a používať iné jazykové príručky a informačné zdroje,
-	v oblasti socio-lingvistickej vedieť komunikovať v rôznych spoločenských úlohách, bežných komunikatívnych situáciách, používať verbálne a neverbálne výrazové prostriedky v súlade so socio-kultúrnym úzusom danej jazykovej oblasti, preukázať všeobecné kompetencie a komunikatívne kompetencie prostredníctvom rečových schopností na základe osvojených jazykových prostriedkov v komunikatívnych situáciách v rámci tematických okruhov,
-	preukázať úroveň receptívnych (vrátane interaktívnych) a produktívnych rečových schopností,
-	chápať nutnosť svojho úspešného zapojenia sa do spoločenskej deľby práce a oceniť prospešnosť získavania nových spôsobilostí po celý čas života,
-	mať základné sociálne návyky potrebné na styk s ľuďmi a prakticky uplatňovať pri styku s ľuďmi spoločensky uznávané normy,
-	uvedomovať si svoju národnú príslušnosť a svoje ľudské práva, mať ochotu rešpektovať práva iných ľudí,
-	chápať princípy fungovania demokratickej spoločnosti a postupy, ako sa občan môže aktívne zapojiť do politického rozhodovania a ovplyvňovať verejné záležitosti na rôznych úrovniach (štát – región – obec),
-	v praxi uplatňovať humanitné zásady vzťahov medzi ľuďmi a ekologické zásady vo vzťahu k životnému prostrediu,
-	vytvárať si vlastní filozofické a etické názory ako základ na sústavnejšiu a dokonalejšiu orientáciu pri posudzovaní a hodnotení javov ľudského a občianskeho života,
-	rozumieť matematickej terminológii a symbolike (množinovému jazyku a pojmom z matematickej logiky) a správne ju interpretovať a používať z nariadení, zákonov, vyhlášok a matematiky, vyhľadávať, hodnotiť, triediť, používať matematické informácie v bežných
-	profesijných situáciách a používať pritom výpočtovú techniku a prístupné informačné a komunikačné technológie,
-	osvojiť si vyskytujúce sa pojmy, vzťahy a súvislosti medzi nimi, osvojiť si postupy používané pri riešení úloh z praxe,
-	cieľavedome pozorovať prírodné javy, vlastnosti látok a ich premeny,
-	rozvíjať finančnú a mediálnu gramotnosť,
-	rozlišovať fyzikálnu a chemickú realitu, fyzikálny a chemický model,
-	vedieť opísať osvojené prírodovedné poznatky a vzťahy medzi nimi, používať správnu terminológiu a symboliku, porozumieť prírodným zákonom,
-	aplikovať získané prírodovedné poznatky i mimo oblasti prírodných vied (napr. v odbornom vzdelávaní, praxi, každodennom živote),
-	poznať využitie bežných látok v priemysle, poľnohospodárstve a v každodennom živote a ich vplyv na zdravie človeka a životné prostredie,
-	chápať umenie ako špecifickú výpoveď umelca, chápať prínos umenia a umeleckého zážitku ako dôležitú súčasť života človeka, vedome vyhľadávať a zúčastňovať sa kultúrnych a umeleckých podujatí, vedieť vyjadriť verbálne svoj kultúrny zážitok, vyjadriť vlastný názor a obhájiť ho,
-	vytvoriť si pozitívny vzťah ku kultúrnym hodnotám, prírode a životnému prostrediu a aktívne sa podieľať na ich ochrane,
-	prejavovať aktívne postoje k vlastnému všestrannému telesnému rozvoju predovšetkým snahou o dosiahnutie optimálnej úrovne telesnej zdatnosti
-	a vlastnú pohybovú aktivitu spojiť s vedomím potreby sústavného zvyšovania telesnej zdatnosti a upevňovania zdravia,
-	uvedomovať si význam telesného a pohybové zdokonaľovania, vnímať krásu pohybu, prostredia a ľudských vzťahov,
-	ovládať a dodržiavať zásady dopomoci, zabrániť úrazu a poskytnúť prvú pomoc pri úraze, uplatňovať pri športe a pobyte v prírode poznatky z ochrany a tvorby životného prostredia.

5.4 Odborné kompetencie

a) Požadované vedomosti

	Absolvent má splniť tieto výkonové štandardy vedomostí (má poznať):

-	základy medicínskej terminológie 
-	základy anatómie, fyziológie a patológie človeka,  prostredníctvom ktorých pochopí stavbu, funkciu, vývoj  organizmu a chorobných procesov v ľudskom organizme
-	základy preventívnej medicíny, aby pochopil jednotu organizmu a prostredia v zdraví i v chorobe, aby pochopil princípy práce v septickom a aseptickom prostredí,
-	organizáciu zdravotníctva, právne aspekty zdravotnej starostlivosti s dôrazom na zrak,
-	účinnú prvú pomoc pri úrazoch, stavoch ohrozujúcich život 
-	osobnosť človeka vo vývoji, v zdraví a chorobe, zvlášť jeho  prežívanie, správanie a konanie, poznať seba samého, metódy a prostriedky výchovného pôsobenia na človeka,
-	základné atribúty zdravia, blaha a pohody, ich zachovania, upevňovania a obnovovania, a faktory, ktoré ovplyvňujú  zdravotný stav,
-	základné poznatky o systémových ochoreniach,
-	základné princípy  zdravotníckej etiky a etiky,
-	bio-psycho-sociálne potreby chorých, rýchlo a presne reagovať na zmeny v ich zdravotnom stave a vybrať vhodné opatrenia v starostlivosti o zrak,
-	pravidlá ekonomiky, účtovníctva, marketingu a manažmentu očnej optiky,
-	informatiku, metódy spracovávania údajov a informačné systémy.

b) Požadované zručnosti

	Absolvent má splniť tieto výkonové štandardy zručností (musí byť schopný):

-	samostatne zhotovovať a opravovať korekčné očné pomôcky podľa lekárskeho predpisu, alebo po zmeraní potrebných parametrov,
-	spolupracovať s oftalmológom alebo optometristom,
-	riešiť problém očnej korekcie a poznať jeho dôsledky
-	prepočítať v prípade potreby očným lekárom uvedené hodnoty sférickej, alebo astigmatickej refrakcie a vyjadriť výslednú lámavosť korekčnej šošovky vzhľadom k jej zmenenej finálnej polohe voči oku
-	podávať odborné informácie o spôsobe používania korekčných a optických pomôcok vrátane ich údržby a doporučovať ďalšiu vhodnú ochranu zraku
-	poskytovať poradenskú činnosť v oblasti očných protéz
-	zúčtovať poukaz zdravotnej poisťovne na okuliare a iné optické pomôcky
-	starať sa o základnú údržbu strojov a prístrojov na pracovisku
-	rozlišovať optické materiály organickej a anorganickej povahy
-	zvoliť spôsob a potrebné prostriedky pre opracovanie okuliarových šošoviek s ohľadom na predpísaný pracovný postup
-	samostatne prevádzať poradenskú službu pri výbere okuliarových rámikov a doporučovať vhodné druhy a úpravy okuliarových šošoviek
-	zaobchádzať so špeciálnymi prístrojmi, meracími prístrojmi a pomôckami pri zhotovovaní korekčných a liečebných pomôcok, robiť ich preventívnu údržbu
-	zhotovovať a upravovať korekčné a liečebné pomôcky podľa lekárskeho poukazu
-	zhotovovať ochranné, pracovné, slnečné a iné špeciálne okuliare
-	poskytovať odbornú prvú pomoc
-	vykonávať administratívne práce a viesť dokumentáciu spojenú s prevádzkou očnej optiky
-	pracovať s informačnou technikou, textovým a tabuľkovým editorom, databázovým programom pre očnú optiku,
-	zabezpečovať práce súvisiace s materiálno-technickým vybavením pracoviska a jeho inventarizáciou,
-	zabezpečovať práce súvisiace s účtovníctvom, materiálno-technickým vybavením a inventarizáciou na pracovisku,
-	dodržiavať predpisy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,  hygieny práce a používať prostriedky protipožiarnej  ochrany.

c) Požadované osobnostné predpoklady, vlastnosti a schopnosti

	Absolvent sa vyznačuje:

-	morálno-etickým a humánnym prístupom k ľuďom, najmä k chorým, starým, telesne a psychicky postihnutým, vychádzajúc z lásky k človeku a snahy pomáhať mu, dokázať ho akceptovať a akceptovať jeho práva na individualizovanú  starostlivosť, účasť na nej, zabezpečiť mu súkromie, byť schopný  pochopiť ho, prejaviť mu úctu, empatiu, útechu a emocionálnu  podporu, brať ohľad na jeho osobnosť,
-	trpezlivosťou, vytrvalosťou, flexibilitou, kreativitou,
-	komunikatívnosťou, priateľskosťou, prosociálnym správaním,
-	spoľahlivosťou, presnosťou,
-	primeraným sebahodnotením, sebadisciplínou,
-	emocionálnou stabilitou,
-	diskrétnosťou a zodpovednosťou,
-	iniciatívnosťou, adaptabilnosťou, tvorivosťou,
-	asertívnosťou, altruizmom,
-	zvládať záťažové životné situácie,
-	schopnosťou pracovať v tíme i samostatne.

6. UČEBNÉ PLÁNY ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

6. 1  RÁMCOVÝ UČEBNÝ PLÁN
Rámcový učebný plán vymedzuje proporcie medzi všeobecným a odborným vzdelávaním a ich záväzný minimálny rozsah. Tento plán je východiskom pre spracovanie konkrétnych učebných plánov pre všeobecnú zložku vzdelávania školských vzdelávacích programov, v ktorých budú vzdelávacie oblasti rozpracované do učebných osnov vyučovacích predmetov alebo modulov. Počty vyučovacích hodín pre jednotlivé vzdelávacie oblasti predstavujú nevyhnutné minimum. V školských vzdelávacích programoch sa môžu rozšíriť podľa potrieb odborov a zámerov školy z kapacity disponibilných hodín.

Cieľové zložky vzdelávania	Počet týždenných vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe	Celkový počet hodín za štúdium	
Všeobecné vzdelávanie	60	1920	
Disponibilné hodiny vo všeobecnom vzdelávaní	4	128	
Odborné vzdelávanie	68	2176	
CELKOM	132	4224	

Kategórie a názvy vzdelávacích oblastí	Minimálny počet týždenných vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe	Celkový počet hodín za štúdium	
Všeobecné vzdelávanie	64	2048	
Jazyk a komunikácia	34	1088	
Človek, hodnoty a spoločnosť	3	96	
Človek a príroda	7	224	
Matematika a práca s informáciami  	8	256	
Zdravie a pohyb	8	256	
Disponibilné hodiny	4	128	
Odborné vzdelávanie	68	2176	
SPOLU	132	4224	
Účelové kurzy/učivo			
Ochrana človeka a prírody			
Telovýchovno-výcvikový kurz			
Maturitná skúška			

6.1.1 Poznámky:

a)	Počet týždenných vyučovacích hodín v školských vzdelávacích programoch je  minimálne 33 hodín a maximálne 35 hodín, za celé štúdium minimálne 132 hodín, maximálne 140 hodín. Školský rok trvá 40 týždňov, výučba v študijných odboroch sa realizuje v  1., 2. a  3. ročníku v rozsahu 33 týždňov, v  4. ročníku v rozsahu 30 týždňov (do celkového počtu hodín za štúdium sa počíta priemer 32 týždňov, spresnenie  počtu hodín za štúdium bude predmetom školských učebných plánov). Časová rezerva sa využije na opakovanie a doplnenie učiva, na športovo-vzdelávacie kurzy, na tvorbu projektov, exkurzie, atď. a v poslednom ročníku na absolvovanie  maturitnej skúšky.
b)	Trieda sa môže deliť na skupiny podľa súčasne platnej legislatívy.
c)	Výučba slovenského jazyka a literatúry sa v študijných odboroch realizuje s dotáciou minimálne 3 hodiny týždenne v každom ročníku. 
d)	Vyučujú sa dva  z jazykov: jazyk anglický, nemecký, francúzsky, ruský,  španielsky, podľa potreby a podmienok školy aj ďalšie cudzie jazyky. Výučba prvého cudzieho jazyka sa v študijných odboroch  realizuje minimálne v rozsahu 3 týždenných vyučovacích hodín v ročníku. Výučba druhého cudzieho jazyka sa v študijných odboroch realizuje minimálne v rozsahu 3 týždenných vyučovacích hodín v 1. a 2. ročníku a minimálne v rozsahu 2 týždenných vyučovacích hodín v 3. a 4. ročníku. 
e)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Človek, hodnoty a spoločnosť“ sú predmety etická výchova/náboženská výchova, ktoré sa vyučujú podľa záujmu žiakov v skupinách najviac s počtom 20 žiakov. Predmety etická výchova/náboženská výchova nie sú klasifikované, na vysvedčení žiaka a v katalógovom liste žiaka sa uvedie „absolvoval/-a“. Ostatné predmety tejto vzdelávacej oblasti: dejepis, náuka o spoločnosti sú klasifikované.
f)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Človek a príroda“ sú predmety ekológia, fyzika, chémia a biológia , ktoré sa vyučujú podľa ich účelu v danom odbore. 
g)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Matematika a práca s informáciami“ sú predmety matematika a aplikovaná informatika Predmet matematika sa vyučuje minimálne v rozsahu 2 týždenných vyučovacích hodín v 1., 2. a 3. ročníku štúdia. Predmet aplikovaná informatika sa vyučuje minimálne v rozsahu 1 týždennej vyučovacej hodiny v 1. a 2. ročníku štúdia. 
h)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Zdravie a pohyb“ je predmet telesná výchova, ktorý sa vyučuje minimálne v rozsahu 2 týždenných vyučovacích hodín v ročníku. 
i)	Disponibilné hodiny pre všeobecnú zložku vzdelávania sú prostriedkom na modifikáciu učebného plánu v školskom vzdelávacom programe a   súčasne  na vnútornú diferenciáciu štúdia na strednej škole. O ich využití rozhoduje vedenie školy na základe vlastnej koncepcie výchovy a vzdelávania. Disponibilné hodiny umožňujú efektívne využitie medzi predmetových vzťahov na vyššej úrovni. Možno ich využiť na posilnenie hodinovej dotácie základného učiva (povinných predmetov) alebo na zaradenie ďalšieho rozširujúceho učiva (voliteľných predmetov) v učebnom pláne. Disponibilné hodiny sa môžu využiť pre všeobecné vzdelávanie. Disponibilné hodiny na všeobecné vzdelávanie sa nemôžu využiť na odborné vzdelávanie.  
j)	Povinnou súčasťou výchovy a vzdelávania žiakov študijných odborov stredných odborných škôl v SR je učivo „Ochrana človeka a prírody“. Obsah učiva sa realizuje účelovými cvičeniami a samostatným kurzom na ochranu človeka a prírody. Cvičenia sa uskutočňujú v 1. a 2. ročníku priamo v teréne. Samostatný kurz je organizovaný v 3. ročníku a  je súčasťou plánu práce školy. 
k)	Účelové kurzy sa realizujú v rámci časovej rezervy v školskom roku.  
l)	Maturitná skúška sa organizuje podľa súčasne platnej školskej legislatívy.

6. 2 UČEBNÝ PLÁN PRE ODBORNÚ ZLOŽKU VZDELÁVANIA
Učebný plán pre odbornú zložku vzdelávania vymedzuje záväzný minimálny rozsah odborného vzdelávania v jednotlivých študijných odboroch pripravujúcich žiakov na výkon zdravotníckeho povolania. Počty vyučovacích hodín pre povinné vyučovacie predmety  a klinickú prax predstavujú nevyhnutné minimum.

Poskytnutý stupeň vzdelania:	
úplné stredné odborné vzdelanie

klasifikácia stupňov vzdelania podľa: ISCED – 3A	
Študijný odbor:   	5312 6  očný optik	
Odborné zamerania:	––––	
Forma, spôsob a organizácia
štúdia:	denné štúdium pre absolventov základnej školy	

Kategórie a názvy vzdelávacích oblastí	Počet týždenných vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe v ročníku	
	1.	2.	3.	4.	Spolu	
Teoretické vzdelávanie a praktická príprava						
anatómia a fyziológia	2	-	-	-	2	
patológia a klinika chorôb		-	2	-	-	2	
preventívne lekárstvo	-	-	-	1/0	0,5	
organizácia zdravotníctva a právo	-	-	-	0/1	0,5	
prvá pomoc	-	-	-	2(2)	2(2)	
psychológia, pedagogika a profesijná komunikácia	2(1)	-	-	-	2(1)	
ekonomika a prevádzka optiky	-	-	1	-	1	
náuka o zraku	-	1	2	2	5	
technológia	1	1	1	1	4	
geometrická a vlnová optika	2	2	2	1	7	
prístrojová optika	-	-	2	1	3	
okuliarová optika	1	3	2	2	8	
okuliarová technika	1	1(1)	1(1)	1	4(2)	
základy refrakcie	-	-	-	2	2	
aplikovaná informatika	-	-	-	1(1)	1(1)	
Odborná klinická prax						
cvičenie v optických laboratóriách	4(4)	4(4)	8(8)	8(8)	24(24)	
SPOLU	13	14	19	22	68	

6. 2. 1 Poznámky:

a.)	Počet týždenných vyučovacích hodín v školských vzdelávacích programoch je    minimálne 33 hodín a maximálne 35 hodín, za celé štúdium minimálne 132 hodín, maximálne 140 hodín. Počet hodín v zátvorke udáva počet hodín cvičení z celkového počtu týždenných vyučovacích hodín predmetu. Školský rok trvá 40 týždňov, výučba v študijných odboroch sa realizuje v  1., 2. a  3. ročníku v rozsahu 33 týždňov, v  4. ročníku v rozsahu 30 týždňov (do celkového počtu hodín za štúdium sa počíta priemer 32 týždňov, spresnenie  počtu hodín za štúdium bude predmetom školských učebných plánov). Časová rezerva sa využije na opakovanie a doplnenie učiva, na športovo-vzdelávacie kurzy, na tvorbu projektov, exkurzie, atď. a v poslednom ročníku na absolvovanie  maturitnej skúšky.
b.)	Predmety odbornej zložky vzdelávania uvedené v učebnom pláne sú povinné pre všetky formy vzdelávania v študijnom odbore.
c.)	Obsah učebných osnov predmetov odbornej zložky vzdelávania je záväzný pre všetky formy vzdelávania v študijnom odbore.
d.)	Riaditeľ školy na základe odporúčania predmetovej komisie schvaľuje v rámci hodinovej dotácie v učebných osnovách predmetov odbornej zložky vzdelávania, ktoré sú súčasťou štátneho vzdelávacieho programu, až 30 %-nú úpravu učebného obsahu na inováciu a na zabezpečenie regionálnych a aktuálnych potrieb.
e.)	Praktická príprava sa realizuje podľa súčasne platnej legislatívy. Pre kvalitnú realizáciu vzdelávania je potrebné vytvárať podmienky pre osvojovanie požadovaných praktických zručností a činností formou cvičení v laboratórnych podmienkach (v odborných učebniach, laboratóriách a pod.) a odbornej klinickej praxe v zdravotníckych, sociálnych a iných zariadeniach. Na cvičeniach a odbornej klinickej praxi sa žiaci delia do skupín, najmä s ohľadom na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a na hygienické požiadavky podľa platných predpisov nasledovne: vo všetkých študijných odboroch na cvičeniach v laboratórnych podmienkach (v odborných učebniach, laboratóriách a pod.) je počet žiakov  v skupine maximálne 6. Na odbornej klinickej  praxi je počet žiakov v skupine očný optik max. 2.
f.)	V 3. ročníku denného štúdia a 1. ročníku PKŠ v odbornej zložke vzdelávania je štvortýždňová odborná klinická prax.
g.)	Žiak môže postúpiť do vyššieho ročníka a pristúpiť k praktickej maturitnej skúške v odbornej zložke vzdelávania, ak absolvoval minimálne 90 % praktickej prípravy a 90% klinickej praxe v odbornej zložke vzdelávania.
h.)	Maturitná skúška sa organizuje podľa súčasne platnej školskej legislatívy.

7. VZDELÁVACIE OBLASTI 

7. 1  ODBORNÉ VZDELÁVANIE

Prehľad vzdelávacích oblastí:

1.	Teoretické vzdelávanie a praktická príprava
2.	Odborná klinická prax

7. 2 VZDELÁVACIE ŠTANDARDY ODBORNÉHO VZDELÁVANIA

	Jednou z výrazných zmien, ktoré sú súčasťou nového procesu vzdelávania je dôslednejšie zameranie na výstup zo vzdelávania. Dôležité je, aby bol jasne sformulovaný výstup a zdôvodnené zaradenie obsahu vzdelávania. Je to štruktúrovaný popis spôsobilostí. Vzdelávanie je vtedy úspešné, ak vieme, k akým cieľom podľa požiadaviek majú žiaci dospieť. Preto sa v Štátnom vzdelávacom programe kladie dôraz na formulovanie požiadaviek na výstup z témy, z ročníka alebo celého stupňa podľa charakteru predmetu. 

	Vzdelávací štandard sa skladá sa z dvoch častí: obsahový štandard a výkonový štandard. Obsahová časť vzdelávacieho štandardu určuje minimálny obsah vzdelávania. Jeho hlavným cieľom je zjednocovať, koordinovať resp. zabezpečovať kompatibilitu minimálneho obsahu vzdelávania na všetkých školách. Obsahovú časť tvorí učivo, ktoré je všetkými žiakmi osvojiteľné. Učivo je formulované v štyroch kategóriách: faktuálne poznatky –základný prvok poznania, ktorý žiaci musia vedieť, aby boli oboznámení s určitou disciplínou poznania alebo aby v nej mohli riešiť vedné problémy, konceptuálne poznatky – vzájomné vzťahy medzi poznatkami, procedurálne poznatky – ako niečo urobiť, metódy skúmania, metakognitívne poznatky – kognície vo všeobecnosti. Výkonová časť je formulácia výkonov, ktorá určuje, na akej úrovni má žiak dané minimálne učivo ovládať a čo ma vykonať. Výkonový štandard je formulovaný v podobe operacionalizovaných cieľov, to znamená je uvádzaný aktívnymi slovesami, ktoré zároveň vyjadrujú úroveň osvojenia. Jednotlivé úrovne výstupov sú zamerané na kompetencie – to znamená kombináciu vedomostí, zručností a schopností. Jednotlivé úrovne sledujú rozvíjanie poznávacích schopností: spoznať alebo znovu vybaviť si informácie z dlhodobej pamäte, porozumieť a konštruovať, aplikovať, analyzovať, vyhodnocovať a schopnosť tvoriť. Je požiadavkou na výstup zo stupňa vzdelania a zároveň požiadavkou na vstup pri ďalšom stupni vzdelania. Popisuje produkt výučby, nie proces. Obsah a požiadavky na výstup zo vzdelania nie sú postačujúce na maturitnú skúšku. Požiadavky na maturitnú skúšku sú uvedené v Katalógu cieľových požiadaviek.

7. 3 UČEBNÉ OSNOVY ODBORNÝCH PREDMETOV 

	Učebné osnovy predmetov odbornej zložky vzdelávania vymedzujú záväzný minimálny obsahový štandard a  minimálny výkonový štandard vedomostí, zručností a schopností žiaka v  jednotlivých vyučovacích predmetoch potrebných pre prípravu žiakov na výkon zdravotníckeho povolania. Obsah učebných osnov je záväzný pre všetky formy vzdelávania v študijnom odbore. 
	Riaditeľ školy na základe odporúčania predmetovej komisie schvaľuje v rámci hodinovej dotácie v učebných osnovách, až 30 %-nú úpravu učebného obsahu na inováciu a na zabezpečenie regionálnych a aktuálnych potrieb.

UČEBNÉ OSNOVY
PREDMETU

ANATÓMIA A FYZIOLÓGIA

Študijný odbor:	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:	denné štúdium pre absolventov ZŠ	

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet anatómia a fyziológia na SZŠ v rámci štátneho programu /ISCED 3/, ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z klinicky aplikovanej anatómie a fyziológie, histológie a embryológie, biochémie a antropológie didaktický systém poznatkov  o stavbe a funkcii ľudského organizmu. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.  

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu anatómia a fyziológia je v maximálnej možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva anatómie a fyziológie. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy prebiehajúce v ľudskom organizme, vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD 

Obsahový štandard

Tematický celok: Úvod do predmetu anatómie a fyziológie 
Témy: Charakteristika predmetu, jeho význam pre povolanie. Historický pohľad na odbory anatómie a fyziológie.
Kľúčové pojmy: anatómia, fyziológia, história

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť pojmy anatómia, fyziológia
•	Vymenovať vedy spolupracujúce resp. súvisiace s anatómiou a fyziológiou
•	Vymenovať osobnosti z histórie, ktoré posunuli významne dejiny tejto vedy

Obsahový štandard:

Tematický celok: Bunka 
Témy: Organely živočíšnej bunky a ich funkcia. Delenie bunky. 
Kľúčové pojmy: bunka, organely

Výkonový štandard:

•	Definovať bunku.
•	Vymenovať jednotlivé súčasti bunky a popísať ich funkciu.
•	Popísať delenie somatických a pohlavných buniek.

Obsahový štandard

Tematický celok: Tkanivá 
Témy: Charakteristika tkaniva. Druhy tkanív. Morfológia a funkcia tkanív.
Kľúčové pojmy: tkanivo, funkčná morfológia tkaniva, regenerácia tkaniva

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať tkanivo
•	Vymenovať a popísať druhy tkanív podľa tvaru a funkcie
•	Popísať funkciu jednotlivých tkanív

Obsahový štandard:

Tematický celok: Pohybová sústava 
Témy: Kostrová sústava. Svalová sústava. Rast tela.
Kľúčové pojmy: kosť, kĺb, sval

Výkonový štandard:

•	Opísať stavbu, štruktúru, funkciu, tvar a spojenie kostí a používať latinské názvoslovie kostí.
•	Popísať jednotlivé časti osovej kostry a kostry končatín.
•	Určiť rozdelenie kĺbov a popísať ich stavbu, štruktúru, funkciu a fyziologické pohyby  
•	Charakterizovať kostrové, hladké svalstvo a srdcový sval a vysvetliť ich funkciu.
•	Opísať stavbu svalu.
•	Vysvetliť mechanizmus svalového sťahu.
•	Vysvetliť inerváciu svalov.
•	Vymenovať, opísať a uviesť funkcie a latinské názvoslovie svalov hlavy, krku, hrudníka, brucha, chrbta, horných a dolných končatín, rúk a nôh a panvového dna.
•	Vysvetliť vývoj a rast tela.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Krv 
Témy: Zloženie a funkcia krvi. Krvné skupiny. Obranná schopnosť krvi. Zrážanie krvi.
Kľúčové pojmy: plazma, krvné bunky, krvné skupiny

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať krv, opísať zloženie krvi, vysvetliť jej funkcie.
•	Používať latinské názvoslovie pri opise jednotlivých krvných buniek.
•	Rozlíšiť krvné bunky, opísať ich stavbu, vysvetliť ich funkcie.
•	Vysvetliť mechanizmus zrážania krvi a zastavenie krvácania. 
•	Vymenovať a popísať súčasti krvnej plazmy a fyzikálne a chemické vlastnosti krvi. 
•	Opísať hemolýzu a sedimentáciu.
•	Definovať obranné mechanizmy krvi.
•	Popísať  rozdiel medzi jednotlivými krvnými skupinami. 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Krvný obeh a srdce 
Témy: Rozdelenie krvného obehu. Rozdelenie, stavba a funkcia ciev. Stavba a funkcia srdca. Krvný obeh plodu. Miazgový obeh.
Kľúčové pojmy: cievy, srdce, lymfa

Výkonový štandard:

•	Popísať telový a pľúcny krvný obeh. 
•	Používať latinské názvoslovie v súvislosti so srdcom a krvným obehom.
•	Vymenovať hlavné vetvy tepnového krvného obehu a hlavné časti žilového riečišťa.
•	Pomenovať jednotlivé druhy ciev a vysvetliť ich funkciu.
•	Popísať stavbu steny jednotlivých ciev.
•	Opísať stavbu srdca, veľkosť, tvar, umiestnenie.
•	Popísať prácu srdca ako motorickej jednotky 
•	Schematicky nakresliť a pomenovať dutiny srdca a štruktúry, ktoré sa v nich nachádzajú. 
•	Charakterizovať štruktúry a mechanizmy, ktoré sa podieľajú na regulácii srdcovej činnosti  a krvného obehu.
•	Opísať prejavy srdcovej činnosti
•	Porovnať krvný obeh plodu a zdravého dieťaťa a dospelého.
•	Vymenovať súčasti miazgového obehu, vysvetliť ich funkciu a špecifikovať zloženie miazgy a jej prúde v miazgových cievach. 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Dýchacia sústava 
Témy: Horné dýchacie cesty. Dolné dýchacie cesty. Objemy pľúc. Regulácia dýchania.
Kľúčové pojmy: dýchanie, dýchacie cesty, pľúca

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise dýchacích ciest.
•	Vymenovať a na modely ukázať jednotlivé časti horných a dolných dýchacích ciest.
•	Popísať stavbu steny dýchacej trubice.
•	Vysvetliť funkciu jednotlivých častí dýchacej sústavy.
•	Popísať základné princípy mechaniky dýchania.
•	Pomenovať jednotlivé objemy pľúc a vysvetliť ich význam.
•	Vysvetliť reguláciu dýchania.
•	Vysvetliť princíp prenosu dýchacích plynov medzi krvou a alveolárnym vzduchom.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Tráviaca sústava 
Témy: Hlavová a hrudná časť tráviacej sústavy. Brušná časť tráviacej sústavy. Žľazy pripojené k tráviacej sústave. Uloženie orgánov v brušnej dutine. Fyziológia výživy. Biochémia živín.
Kľúčové pojmy: živiny, výživa, trávenie, vstrebávanie, vylučovanie, žalúdok, črevá, pečeň, podžalúdková žľaza, žlčník, pobrušnica

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise tráviacej sústavy.
•	Popísať stavbu steny tráviacej trubice.
•	Vymenovať a ukázať na modely jednotlivé časti tráviacej sústavy.
•	Vysvetliť funkciu jednotlivých častí tráviacej sústavy.
•	Popísať zloženie tráviacich štiav a vysvetliť ich funkciu.
•	Schematicky nakresliť uloženie orgánov v brušnej dutine.
•	Charakterizovať základné zložky potravy a vysvetliť ich funkciu.
•	 Vysvetliť základné princípy metabolizmu bielkovín, tukov a cukrov.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Termoregulácia 
Témy: Telesná teplota. Termoregulačné mechanizmy.
Kľúčové pojmy: telesná teplota, tvorba tepla, výdaj tepla

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise a regulácii telesnej teploty.
•	Charakterizovať fyziologické rozpätie telesnej teploty a jej zmeny.
•	Vymenovať termoregulačné mechanizmy a vysvetliť ich význam  pri udržiavaní stálej telesnej teploty.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Močová sústava 
Témy: Obličky. Odvodné močové cesty. Riadenie činnosti močového systému.
Kľúčové pojmy: obličky, močový mechúr, moč, regulácia činnosti obličiek

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise močovej sústavy.
•	Popísať stavbu steny močovej sústavy.
•	Vymenovať jednotlivé časti močovej sústavy.
•	Vysvetliť funkciu jednotlivých častí močovej sústavy.
•	Popísať zloženie nefrónu.
•	Vysvetliť reguláciu činnosti obličiek a močenia.
•	Vysvetliť význam obličiek pri udržaní homeostázy
•	Definovať moč a jeho zloženie a patologické odchýlky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Kožný systém
Témy: Zloženie a funkcia kože. Prídavné orgány kože. 
Kľúčové pojmy: pokožka, zamša, podkožie, necht, vlasy, chlpy, mazové a potné žľazy

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise kože.
•	Vymenovať jednotlivé vrstvy kože. 
•	Pomenovať štruktúry, ktoré sa nachádzajú v koži a vysvetliť ich funkciu.
•	Vymenovať, opísať a uviesť funkcie prídavných orgánov kože.

Obsahový štandard

Tematický celok: Zmyslové ústroje
Témy: Zrakové ústroje. Dioptrické pomery oka. Polohovosluchové ústroje. Chuťové a čuchové ústroje.
Kľúčové pojmy :  zmysly, zmyslové bunky, receptory

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať a rozdeliť zmyslové ústroje
•	Popísať jednotlivé časti zmyslových ústrojov
•	Vysvetliť základné pojmy : zmysel, receptor, zmyslový reflex, kontrola receptorov
•	Preukázať topografickú orientáciu v jednotlivých zmyslových orgánoch

Obsahový štandard:

Tematický celok: Hormonálne riadenie organizmu 
Témy: Rozdelenie žliaz s vnútornou sekréciou. Hormóny jednotlivých žliaz  s vnútornou sekréciou.
Kľúčové pojmy: hormón, žľazy s vnútornou sekréciou

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri charakteristike žliaz s vnútornou sekréciou a jednotlivých hormónov.
•	Vymenovať žľazy s vnútornou sekréciou a ukázať na modely ich rozmiestnenie.
•	Vymenovať hormóny, ktoré tieto žľazy produkujú 
•	Vysvetliť funkciu jednotlivých hormónov a ich účinky na organizmus.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Pohlavná sústava 
Témy: Ženská pohlavná sústava. Mužská pohlavná sústava. Fyziológia tehotnosti.
Kľúčové pojmy: pohlavné žľazy, vývodné pohlavné cesty, pohlavný vývin muža a ženy, tehotenstvo 

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri charakteristike ženských a mužských pohlavných orgánov.
•	Vymenovať časti ženského a mužského pohlavného systému a vysvetliť ich funkciu.
•	Ukázať na modely časti ženského a mužského pohlavného systému.
•	Popísať tvorbu spermií
•	Vysvetliť menštruačný cyklus
•	Ilustrovať na príkladoch vplyv pohlavných hormónov na pohlavný vývin muža a ženy.
•	Definovať tehotenstvo.
•	Popísať vývin plodu počas vnútromaternicového vývinu.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Nervová sústava 
Témy: Periférna nervová sústava. Centrálna nervová sústava. Autonómna nervová sústava. Receptory.
Kľúčové pojmy: nervová bunka, nerv, mozog, miecha, receptor

Výkonový štandard:

•	Používať latinské názvoslovie pri opise častí nervovej sústavy.
•	Definovať neurón a popísať  časti a vysvetliť  funkciu.
•	Charakterizovať periférne nervy a rozdeliť ich podľa funkcie.
•	Vysvetliť princíp vzniku vzruchu a jeho šírenie po nervovom vlákne.
•	Vymenovať, popísať a uviesť funkcie receptorov. 
•	Pomenovať a ukázať na modely časti centrálneho nervového systému.
•	Vymenovať funkcie jednotlivých častí centrálneho a autonómneho nervového systému.
•	Schematicky nakresliť a popísať reflexný oblúk.

UČEBNÉ OSNOVY
PREDMETU

PATOLÓGIA A KLINIKA CHORỘB

Študijný odbor:	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:	denné štúdium pre absolventov ZŠ	

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet patológia a klinika chorôb na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom  základné poznatky o podstate  a príčinách zmien v organizme človeka pri chorobách a chybách. Vhodným spôsobom nadväzuje na poznatky získané v anatómii a fyziológii. Realizovaním moderných foriem , prostriedkov a vyučovacích metód sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé  myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. Predmet poskytuje základné nevyhnutné vedomosti pre ďalšie odborné predmety zdravotníckeho zamerania.

CIELE  PREDMETU

 	Cieľom vyučovania patológie a kliniky chorôb je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií zdravotníckeho pracovníka prostredníctvom obsahu učiva. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie  v odbornej literatúre a informačných médiách, vhodným spôsobom ich interpretovať, analyzovať vybrané problémy a aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh. Mali by chápať prebiehajúce javy a procesy v ľudskom organizme, zmeny činnosti orgánov chorého ľudského organizmu.  

ROZPIS UČIVA

2. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU  

Obsahový štandard:

Tematický celok: ÚVOD DO PATOLÓGIE 
Témy: Charakteristika a história odboru. Základné vyšetrovacie metódy. Zdravie             a choroba. Priebeh choroby. Príčiny choroby. Prevencia a liečba.
Kľúčové slová: patológia, pitva, biopsia, nekropsia, zdravie, choroba, smrť, 
                         rizikový faktor, prevencia, symptomatická a kauzálna liečba, anamnéza.

Výkonový štandard:

•	Definovať patológiu ako medicínsky odbor.
•	Popísať základné vyšetrovacie metódy v patológii.
•	Vysvetliť pojmy zdravie, choroba a smrť.
•	Pomenovať rizikové  faktory ovplyvňujúce zdravotný stav.
•	Vymedziť pojmy  prevencia, liečba, anamnéza.
Obsahový štandard:

Tematický celok: REGRESÍVNE A METABOLICKÉ ZMENY 
Témy: Nekróza. Gangréna. Atrofia. Metaplázia. Dystrofie – poruchy metabolizmu bielkovín, tukov, cukrov. Tvorba kameňov. Pigmentové zmeny.
Kľúčové slová: nekróza, gangréna, atrofia, metaplázia, amyloidóza, steatóza, obezita,                            hyperlipoproteinémia, diabetes mellitus, cholelitiáza, urolitiáza,                      pankreatolitiáza, albinizmus, vitiligo, chloazma, ikterus,

Výkonový štandard:

•	Definovať pojmy nekróza, gangréna, atrofia, metaplázia.
•	Uviesť príklad na poruchy metabolizmu bielkovín, tukov a cukrov.
•	Charakterizovať obezitu ako chorobnú jednotku.
•	Rozoznať jednotlivé formy diabetes mellitus.
•	Popísať príčiny, príznaky a priebeh tvorby kameňov v dutých systémoch organizmu.
•	Uvádzať poruchy v tvorbe  melanínu.
•	Určiť rozdiely medzi jednotlivými typmi ikteru.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Progresívne zmeny 
Témy: Regenerácia. Reparácia. Hypertrofia. Hyperplázia.
Kľúčové slová: regenerácia, reparácia, hypertrofia, hyperplázia.

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať pojmy regenerácia, reparácia, hypertrofia a hyperplázia.
•	Uviesť príklad na jednotlivé typy progresívnych zmien.
•	Diskutovať rozdiel medzi progresívnou a regresívnou zmenou /reparácia – metaplázia/

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zápal 
Témy: Príčiny, príznaky a priebeh zápalu. Formy zápalu.
Kľúčové slová: zápal, rubor, calor, dolor, tumor, functio laesa, alterácia, exsudácia, 
                           proliferácia, akútny zápal, subakútny zápal, chronický zápal.

Výkonový štandard:

•	Definovať zápal ako reakciu organizmu.
•	Určiť celkové, miestne a mikroskopické príznaky zápalu.
•	Popísať priebeh zápalu.
•	Rozoznať jednotlivé formy zápalu.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Nádory 
Témy: Nepravé nádory. Prekancerózy. Príčiny a klasifikácia pravých nádorov.
Kľúčové slová: cysta a pseudocysta, prekanceróza, benigný nádor, maligný nádor, 
                           metastáza

Výkonový štandard:

•	Vymedziť pojmy nepravý nádor a prekanceróza.
•	Definovať pravé nádory
•	Popísať príčiny vzniku nádorov
•	Určiť rozdiely medzi benigným a maligným nádorom
•	Uviesť príklady nádorových ochorení podľa histologickej klasifikácie nádorov

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia srdcovo-cievneho systému 
Témy: Srdcová nedostatočnosť. Arytmie. Zápaly srdca. Ischemická choroba srdca.            Ateroskleróza. Hypertenzia. Trombóza. Embólia. Varixy.
Kľúčové slová: srdcová nedostatočnosť, bradykardia, tachykardia, perikarditída,                             myokarditída, endokarditída, angina pectoris, infarkt myokardu,                            ateroskleróza, hypertenzia, hyperémia, trombóza, embólia, varix

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať srdcovú nedostatočnosť.
•	Vymedziť pojmy bradykardia a tachykardia.
•	Pomenovať jednotlivé zápalové ochorenia srdca,
•	Popísať príčiny, príznaky a priebeh ischemickej choroby srdca.
•	Definovať aterosklerózu a hypertenziu.
•	Rozoznať rozdiely a vzájomný vzťah medzi trombózou a embóliou,
•	Vysvetliť príčiny vzniku varixov.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia dýchacej sústavy 
Témy: Ochorenia horných a dolných dýchacích ciest. Ochorenia pľúc. 
Kľúčové slová: rinitída, sinusitída, tonzilitída, laryngitída, tracheitída, bronchitída,                            pneumónia, atelektáza, emfyzém, cystická fibróza, bronchiálna astma,                            tuberkulóza, bronchogénny karcinóm

Výkonový štandard:

•	Pomenovať zápalové ochorenia dýchacích ciest.
•	Charakterizovať cystickú fibrózu a bronchiálnu astmu.
•	Rozoznať typy porúch vzdušnosti pľúc.
•	Popísať príčiny vzniku a priebeh ochorenia pri bronchiálnom karcinóme.
Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia tráviacej sústavy 
Témy: Choroby ústnej dutiny. Choroby pažeráka. Choroby žalúdka. Zápaly čriev.                  Nádory čriev. Črevná nepriechodnosť. Choroby  pečene a žlčových ciest. Choroby pankreasu.
Kľúčové slová: rázštepy, zubný kaz, paradentóza, ezofagitída, hiátová hernia, gastritída,  vredová choroba, Crohnova choroba, ulcerózna kolitída, ileus, hepatitída, cirhóza pečene, cholelitiáza, pankreatitída.

Výkonový štandard:

•	Popísať jednotlivé ochorenia ústnej dutiny.
•	Uviesť príklady na ochorenia pažeráka.
•	Rozoznať jednotlivé typy zápalov žalúdka.
•	Charakterizovať vredovú chorobu,
•	Vysvetliť  príčiny a príznaky zápalových ochorení čriev,
•	Definovať črevnú nepriechodnosť.
•	Uvádzať miesta najčastejšieho výskytu nádorov v tráviacej sústave.
•	Pomenovať jednotlivé ochorenia pečene, žlčových ciest a pankreasu.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia vylučovacej sústavy 
Témy: Vrodené vývojové chyby obličiek. Zápaly a nádory obličiek. Ochorenia vývodných  močových ciest.
Kľúčové slová: agenéza obličky, glomerulonefritída, pyelonefritída, urolitiáza, cystitída,                            uretritída

Výkonový štandard:

•	Pomenovať vrodené vývojové chyby obličiek.
•	Určiť rozdiel medzi glomerulonefritídou a pyelonefritídou.
•	Uviesť príklady na nádorové ochorenia obličiek.
•	Popísať ochorenia močových ciest.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia endokrinného systému 
Témy: Poruchy funkcie hypofýzy. Poruchy funkcie štítnej žľazy. Poruchy funkcie              nadobličiek.
Kľúčové slová: nanizmus, gigantizmus, akromegália, Basedowova choroba, kreténizmus,  Adisonova choroba, Cushingova choroba.

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť príčiny vzniku nanizmu, gigantizmu, akromegálie.
•	Popísať príčiny a príznaky Basedowovej choroby a kreténizmu.
•	Uviesť príklady na poruchy funkcie nadobličky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia mužského a ženského pohlavného systému 
Témy: Choroby semenníkov a prostaty. Choroby vaječníkov, vajíčkovodov maternice.
Kľúčové slová: zápal semenníka, nádory semenníka, hypertrofia a nádor prostaty, cysty vaječníka, zápaly vaječníka, zápaly vajíčkovodu, zápaly a nádory maternice

Výkonový štandard:

•	Pomenovať jednotlivé ochorenia semenníka.
•	Rozoznať rozdiely medzi hypertrofiou a nádorom.
•	Popísať ochorenia vaječníka a vajíčkovodu.
•	Charakterizovať ochorenia maternice.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia nervového systému 
Témy: Vrodené vývojové chyby CNS. Cievne a demyelinizačné ochorenia. Zápaly  a nádory nervového systému. Metabolické poruchy mozgu.
Kľúčové slová: spina bifida, anencefália, ischemická a hemoragická cievna mozgová                          príhoda, encefalitída, meningitída, epilepsia, fenylketónuria, Parkinsonova choroba, Alzheimerova choroba

Výkonový štandard:

•	Pomenovať vrodené vývojové chyby CNS.
•	Popísať príčiny vzniku cievnej mozgovej príhody.
•	Charakterizovať zápalové a nádorové ochorenia CNS.
•	Uvádzať príčiny vzniku sklerózy multiplex a metabolických porúch mozgu.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia pohybového systému 
Témy: Zápaly a nádory kostí. Osteoporóza. Ochorenia kĺbov.
Kľúčové slová: osteomyelitída, osteosarkóm, osteoporóza, artritída

Výkonový štandard:

•	Popísať príčiny vzniku a priebeh zápalových a nádorových ochorení kostí.
•	Vysvetliť príčiny, rizikové faktory, priebeh a prevenciu osteoporózy.
•	Uviesť príklady na ochorenia kĺbov,

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia kože 
Témy: Exantémové ochorenia  kože. Nádory kože.
Kľúčové slová: exantém, erytém, lupus erytematosus, psoriáza, vesikula, pemphigus,                            pustula, akné, melanóm

Výkonový štandard:

•	Definovať pojem exantém.
•	Uviesť príklady na jednotlivé typy exantémových ochorení kože.
•	Označiť rizikové faktory pre vznik melanómu.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochorenia počas vnútromaternicového vývinu patológia  novorodenca 
Témy: Genetické ochorenia. Vrodené vývojové chyby. Perinatálna patológia.
Kľúčové slová: odumretie plodu, hemofília, hydrocefalus, hemolytická choroba novorodenca

Výkonový štandard:

•	Uvádzať najčastejšie genetické ochorenia.
•	Označiť rizikové faktory pre vznik vrodených vývojových chýb.

UČEBNÉ OSNOVY

PREDMETU

PREVENTÍVNE LEKÁRSTVO 

Študijný odbor	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia	denné štúdium pre absolventov ZŠ	

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

Predmet preventívne lekárstvo na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z mikrobiológie, imunológie, alergológie, epidemiológie, sociálnej hygieny, prevencie sociálnych a civilizačných chorôb, z hygieny a ochrany pred ionizujúcim žiarením didaktický systém poznatkov o jednote organizmu v zdraví i v chorobe. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.

CIELE PREDMETU

Cieľom vyučovania predmetu preventívne lekárstvo je v maximálnej možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by vedieť objasniť prostredníctvom syntézy získaných vedomosti jednotu organizmu v zdraví i v chorobe. Vedieť preukázať schopnosti preventívneho myslenia a konania v otázkach zdravia a výchovy k zdraviu. Vedieť preukázať základné vedomosti z mikrobiológie, imunológie, alergológie, epidemiológie, sociálnej hygieny, prevencie sociálnych a civilizačných chorôb, z hygieny a ochrany pred ionizujúcim žiarením. Mali by vedieť vysvetliť filozofiu a ciele národného programu podpory zdravia a jeho aplikácie v jednotlivých zložkách ochrany zdravia. Mali by poznať základné informácie a ciele o zdravotníckej štatistike.

ROZPIS UČIVA

4. ročník 1 hodina týždenne v prvom polroku, spolu 15 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úvod 
Témy: Zdravie. Ochrana zdravia. Životné a pracovné podmienky. Spôsob života. Prevencia. Faktory ovplyvňujúce zdravie.
Kľúčové pojmy: prevencia, mikrobiológia, zdravie

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať preventívne lekárstvo
•	Definovať zdravie
•	Objasniť jednotu organizmu v zdraví i v chorobe
•	Preukázať preventívne myslenie a konanie v otázkach zdravia a výchovy k zdraviu
•	Objasniť správne životné a pracovné podmienky
•	Vedieť opísať správny spôsob života
•	Poukázať na dôležitosť prevencie.
•	Vedieť vymenovať faktory ovplyvňujúce zdravie.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Mikrobiológia 
Témy: Charakteristika a základné vlastnosti, fyziológia a rozmnožovanie mikroorganizmov. Patogénia mikróbov. Mikrobiálne osidlenie človeka.
Účinok chemoterapeutík a antibiotík, rezistencia. Laboratórna diagnostika.
Kľúčové pojmy: mikroorganizmus, chemoterapeutika, antibiotika, rezistencia, 

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať mikrobiológiu.
•	Vysvetliť základné vlastnosti, fyziológiu a rozmnožovanie mikroorganizmov.
•	Oboznámiť sa s patogéniou mikroorganizmov.
•	Popísať mikrobiálne osídlenie človeka.
•	Objasniť účinok chemoterapeutík a antibiotík, rezistencie.
•	Oboznámiť so základmi laboratórnej diagnostiky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Imunológia 
Témy:  Charakteristika. Základné pojmy. Rozdelenie obranných mechanizmov. Antigény. Protilátky. Základy alergológie.
Kľúčové pojmy: antigén, protilátka, alergológia

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať imunológiu a základné pojmy.
•	Objasniť rozdelenie obranných mechanizmov.
•	Charakterizovať antigény, protilátky.
•	Poznať základy alergológie.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Epidemiológia
Témy: Infekcia. Nákaza, proces šírenia, prenos, vnímavosť a odolnosť. Protiepidemické opatrenia. Infekčné choroby. Imunizácia – aktívna, pasívna. Očkovanie a očkovacie  techniky, dokumentácia.
Kľúčové pojmy: infekcia, nákaza, prenos, vnímavosť, odolnosť, imunizácia, očkovanie

 

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať epidemiológiu, infekciu, nákazu, proces šírenia, prenos, vnímavosť a odolnosť.
•	Vymenovať protiepidemické opatrenia
•	Charakterizovať infekčné choroby
•	Objasniť imunizáciu – aktívnu a pasívnu
•	Charakterizovať očkovanie, očkovacie techniky a dokumentáciu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Dekontaminácia 
Témy: Dezinfekcia a sterilizácia- fyzikálna a chemická. Dezinsekcia a deratizácia.
Kľúčové pojmy: dezinfekcia, dezinsekcia a deratizácia

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať dekontamináciu
•	Preukázať základné poznatky z dezinfekcie a sterilizácie – fyzikálnej a chemickej 
•	Popísať dezinsekciu a deratizáciu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Sociálna hygiena 
Témy: Prevencia – sociálna hygiena – zdravie. Vzťah – človek – prostredie – spôsob života – sociálne a kultúrne aspekty. Zdravotná výchova a sebavýchova
Kľúčové pojmy: prevencia, hygiena, prostredie, zdravotná výchova, sebavýchova

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať sociálnu výchovu.
•	Objasniť prevenciu – sociálnu hygienu – zdravie.
•	Vysvetliť vzťah – človek – prostredie – spôsob života – sociálne a kultúrne aspekty.
•	Charakterizovať zdravotnú výchovu  a sebavýchovu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Hygiena životného prostredia
Témy: Človek a životné prostredie. Hygiena ovzdušia, pôdy a vody. Fyzikálne faktory a zdravie. Hygiena sídlisk, bývania. Hygiena zdravotníckych zariadení.
Kľúčové pojmy: životné prostredie, ovzdušie, pôda, voda, sídliská, zdravotnícke zariadenia

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať vzťah človek a životné prostredie
•	Opísať hygienu ovzdušia, pôdy a vody
•	Vysvetliť vzťah fyzikálne faktory a zdravie
•	Získať základné poznatky o hygiene sídlisk, bývania
•	Charakterizovať hygienu v zdravotníckych zariadeniach

Obsahový štandard:

Tematický celok: Preventívne pracovné lekárstvo 
Témy: Ochrana zdravia a prevencia poškodenia pri práci. Faktory pracovného prostredia
Kľúčové pojmy: pracovné lekárstvo, faktory pracovného prostredia

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať pracovné lekárstvo
•	Získať základné poznatky ochrany zdravia a prevencie poškodenia pri práci
•	Charakterizovať faktory pracovného prostredia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Hygiena výživy 
Témy: Výživa. Hodnotenie požívatín. Spoločné stravovanie. Potravinárska výroba a obchod. Nákazy a otravy z požívatín 
Kľúčové pojmy: výživa, požívatina, spoločné stravovanie, potravinárska výroba, obchod

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať výživu a hygienu výživy 
•	Získať základné poznatky o hodnotení poživatín
•	Charakterizovať spoločné stravovanie.
•	Objasniť poznatky o potravinárskej výrobe, obchode.
•	Vedieť základne poznatky o nákazách a otravách z požívatín

Obsahový štandard:

Tematický celok: Hygiena deti a mládeže 
Témy: Rast a vývin dieťaťa. Kolektívne zariadenia, režim zotavovania deti a mládeže
Kľúčové pojmy: rast a vývin dieťaťa, kolektívne zariadenia

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať rast a vývin dieťaťa
•	Popísať kolektívne zariadenia, režim zotavovania detí a mládeže

Obsahový štandard:

Tematický celok: Prevencia sociálnych a civilizačných chorôb 
Témy: Prevencia chorôb srdca a ciev, nádorových ochorení, cukrovky, úrazov, toxikománií
Kľúčové pojmy: choroby srdca a ciev, nádorové ochorenia, cukrovka, úraz, toxikománia

Výkonový štandard:

•	Preukázať schopnosti preventívneho myslenia a konania v otázkach zdravia a výchovy k zdraviu, prevencie sociálnych a civilizačných chorôb – prevencia chorôb srdca a ciev, nádorových ochorení, cukrovky, úrazov, toxikománií

Obsahový štandard:

Tematický celok: Národný program podpory zdravia 
Témy: Ciele. Základné postupy a stratégie.
Kľúčové pojmy: postup, stratégia národný program

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť filozofiu a ciele národného programu podpory zdravia a jeho aplikácie v jednotlivých zložkách ochrany zdravia 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zdravotnícka štatistika 
Témy: Charakteristika, význam, pramene, využitie
Kľúčové pojmy:

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť význam zdravotníckej štatistiky
•	Používať  informácie zo zdravotníckej štatistiky

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
	ORGANIZÁCIA ZDRAVOTNÍCTVA A PRÁVO 
Študijný odbor:
	očný optik
	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZS

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet organizácia zdravotníctva a právo na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, pomáha študentom objasniť systém zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych  zariadení a riadenia zdravotníctva, preukázať základné poznatky o právnych aspektoch zdravotnej starostlivosti, právach pacientov a právneho postavenia  zdravotníckych pracovníkov. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať teoretické poznatky pri riešení praktických úloh. Predmet poskytuje základy využívané v ďalších odborných predmetoch. 

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu organizácia zdravotníctva a právo je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou literatúrou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať v nich odborné informácie a naučiť sa ich používať v praxi. Mali by vedieť vysvetliť súčasné východiská starostlivosti o zdravie, osvojiť si systém zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych  zariadení a riadenia zdravotníctva, prípravy a ďalšieho vzdelávania zdravotníckych  pracovníkov, poznať systém zdravotného poistenia.

ROZPIS UČIVA

4. ročník 1 hodina týždenne v druhom polroku, spolu 15 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Spoločenská stratégia ochrany a podpory zdravia 
Témy: Národný program podpory zdravia. Svetová zdravotnícka organizácia a jej program.
Kľúčové pojmy: ochrana a podpora zdravia

Výkonový štandard:
•	Definovať Národný program podpory zdravia
•	Vymenovať oblasti, na ktoré sa člení Národný program podpory zdravia
•	Charakterizovať Svetovú zdravotnícku organizáciu a vysvetliť jej program

Obsahový štandard:

Tematický celok: Systém zdravotnej starostlivosti 
Témy: Druhy zdravotnej starostlivosti. Formy zdravotnej starostlivosti. Špeciálne úseky zdravotnej starostlivosti. Štátna a neštátna zdravotná starostlivosť.
Kľúčové pojmy: zdravotná starostlivosť, nadväzujúca zdravotná starostlivosť

Výkonový štandard:
•	Definovať zdravotnú starostlivosť
•	Vymenovať druhy zdravotnej starostlivosti 
•	Charakterizovať druhy zdravotnej starostlivosti 
•	Vymenovať formy zdravotnej starostlivosti 
•	Charakterizovať formy zdravotnej starostlivosti 
•	Objasniť špeciálne úseky zdravotnej starostlivosti
•	Vysvetliť činnosť nadväzujúcej zdravotnej starostlivosti
•	Vysvetliť činnosť Úradov verejného zdravotníctva 
•	Vysvetliť činnosť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou
•	Objasniť rozdiely medzi štátnou a neštátnou zdravotnou starostlivosťou

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zdravotnícki pracovníci 
Témy: Kategórie zdravotníckych pracovníkov. Získanie spôsobilosti na výkon povolania. Povinnosti zdravotníckych pracovníkov. Ďalšie vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov. Registrácia a licencia.
Kľúčové pojmy: zdravotnícky pracovník, výkon povolania, vzdelávanie, registrácia, licencia

Výkonový štandard:
•	Vymenovať kategórie zdravotníckych pracovníkov
•	Vymenovať podmienky na výkon povolania
•	Vysvetliť povinnosti zdravotníckych pracovníkov
•	Objasniť ďalšie vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov
•	Definovať registráciu a licenciu a vymenovať podmienky na registráciu a získanie licencie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Stavovské organizácie 
Témy: Stavovské organizácie - komory.
Kľúčové pojmy: komora
Výkonový štandard:
•	Definovať stavovské organizácie- komory
•	Objasniť úlohy komory
•	Vymenovať orgány komory
•	Vymenovať zdravotnícke komory

Obsahový štandard:

Tematický celok: Právne aspekty zdravotnej starostlivosti 
Témy: Zmluva o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Súhlas na poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Zdravotná dokumentácia. Povinnosti a práva pacientov v SR. Skupinové práva pacienta. Práva detského pacienta. 
Kľúčové pojmy: poskytovanie zdravotnej starostlivosti, zdravotná dokumentácia, práva pacienta

Výkonový štandard:

•	Definovať zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti
•	Objasniť pozitívny a negatívny reverz
•	Charakterizovať zdravotnú dokumentáciu
•	Vymenovať osoby, ktoré majú právo nahliadnuť do zdravotnej dokumentácie
•	Vymenovať povinnosti a práva pacientov v SR
•	Vymenovať skupinové práva pacientov
•	Vymenovať práva detského pacienta

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zdravotné poistenie 
Témy: Všeobecné povinné zdravotné poistenie. Organizácia a zásady zdravotného poistenia. Financovanie zdravotnej starostlivosti. 
Kľúčové pojmy: poistenie

Výkonový štandard:
•	Charakterizovať zdravotné poistenie
•	Objasniť financovanie zdravotnej starostlivosti
•	Vymenovať zásady zdravotného poistenia

UČEBNÉ OSNOVY
PREDMETU

PRVÁ POMOC

Študijný odbor:	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:	denné štúdium pre absolventov ZŠ	

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

Predmet prvá pomoc je teoreticko-praktický predmet, ktorý poskytuje žiakom vedomosti, zručnosti a návyky nevyhnutné pre každého zdravotníckeho pracovníka, aby bol schopný v zmysle zákona poskytnúť kvalifikovanú prvú pomoc. Predmet nadväzuje na poznatky z anatómie, fyziológie a iných odborných predmetov. Pri vyučovaní treba voliť najnovšie a najvhodnejšie metódy a formy práce. Aktivizujúce vyučovacie metódy musia mať jednoznačne prednosť  pred faktografickými výkladmi. Vyučovací proces sa realizuje formou cvičení. Pri cvičeniach sa žiaci delia na skupiny. Praktické vyučovanie odporúčame realizovať aj podľa vzorov problémových situácií.

CIELE PREDMETU

Cieľom vyučovania predmetu je preukázať všeobecné poznatky o sústave, organizácii a právnych aspektoch neodkladnej zdravotnej starostlivosti. Študenti majú ovládať celý reťazec neodkladnej zdravotnej starostlivosti od prvej pomoci na mieste náhlej príhody (v teréne, v nemocnici, v poliklinike, v ambulancii) až po začatie definitívnej  komplexnej liečby resuscitácie. Popísať príčiny, príznaky a prvú pomoc pri bezvedomí, krvácaní, šoku, popáleninách,  najčastejších poraneniach a akútnych stavoch. Praktický demonštrovať postup resuscitácie a opísať organizáciu a techniku prvej pomoci pri hromadnom postihnutí, katastrofách   a pri zasiahnutí zbraňami hromadného ničenia.

ROZPIS UČIVA

4. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 60 hodín, z toho 60 hodín cvičení

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Všeobecné zásady prvej pomoci. Uvoľňovanie, polohovanie a odsun postihnutých 
Témy: Sústava prvej pomoci, postup pri poskytovaní základnej prvej pomoci.
            Uvoľňovanie, základné polohy pre ošetrenie a odsun raneného, odsun a 
            transport postihnutých .
 Kľúčové pojmy: prvá pomoc, náhle postihnutie zdravia, poloha, transport.

Výkonový štandard:

•	 charakterizovať PP
•	určiť priority pri poskytovaní PP,
•	zvládnuť postup pri uvoľňovaní, polohovaní  a odsune postihnutých.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Bezvedomie
Témy: Obnovenie a udržanie priechodnosti dýchacích ciest. Umelé dýchanie pri 
            zastavení dýchania a pri nedostatočnom spontánnom dýchaní. Obnovenie 
            životne dôležitých funkcií.  
 Kľúčové pojmy: bezvedomie, kardiopulmonálna resuscitácia, spontánne dýchanie,
                               stabilizovaná poloha, Heimlichov manéver.

Výkonový štandard:

•	 charakterizovať bezvedomie
•	hodnotiť poruchy vedomia,
•	posúdiť kvalitu dýchania a srdcovej činnosti,
•	osvojiť výkony na udržanie priechodnosti horných dýchacích ciest,
•	demonštrovať na figuríne efektívnu kardiopulmonálnu resuscitáciu,
•	monitorovanie základných fyziologických funkcií,
•	demonštrovať Heimlichov manéver

Obsahový štandard:

Tematický celok: Krvácanie
Témy: Druhy krvácania , vonkajšie a vnútorné krvácanie. Krvácanie z prirodzených
             telových otvorov, zastavenie krvácania
 Kľúčové pojmy: krvácanie, tlakové body, tlakový obväz

Výkonový štandard:
•	 opísať jednotlivé druhy krvácania,
•	 rozoznať vonkajšie, vnútorné krvácanie a krvácanie z prirodzených telových otvorov,
•	demonštrovať aplikáciu tlakových bodov a prikladanie tlakového obväzu,
•	zorganizovať a poskytnúť prvú pomoc pri jednotlivých druhoch krvácania.
                                      
Obsahový štandard:

Tematický celok: Šok
Témy: Druhy šoku. Fázy šoku a prvá pomoc pri nich.
 Kľúčové pojmy: šok, fáza kompenzácie a dekompenzácie, protišokové opatrenia

Výkonový štandard:

•	definovať šok a jeho fázy,
•	rozpoznať subjektívne a objektívne príznaky rozvinutého šoku,
•	zvládnuť protišokové opatrenia
•	zorganizovať a poskytnúť prvú pomoc pri jednotlivých druhoch krvácania.
                                      
Obsahový štandard:

Tematický celok: Otravy
Témy: Druhy a príčiny  otráv. Poskytnutie prvej pomoci pri jednotlivých druhoch 
            otráv
 Kľúčové pojmy: intoxikácia, antidotum, toxikológia, jedovatá látka.
Výkonový štandard:
•	charakterizovať jednotlivé druhy otráv,
•	 poznať príčiny intoxikácie,
•	 demonštrovať prvú pomoc pri jednotlivých druhoch otráv.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Popálenie a poleptanie
Témy: Druhy a stupne popálenín. Poleptania. Poskytnutie prvej pomoci pri popálení
             a poleptaní
 Kľúčové pojmy: popálenina, poleptanie, sústava deviatich.

Výkonový štandard:
•	definovať popálenia a poleptania,
•	určiť rozsah a stupeň popálenia a poleptania,
•	popísať príznaky popálenia a poleptania,
•	zvládnuť prvú pomoc pri popálení a poleptaní.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úrazy elektrickým prúdom
Témy: Tepelné poranenia elektrickým prúdom a bleskom
 Kľúčové pojmy: spazmus svalstva, bezvedomie

Výkonový štandard:
•	 vysvetliť účinky elektrického prúdu na ľudský organizmus,
•	osvojiť sa druhy tepelných poranení,
•	demonštrovať resuscitáciu,
•	osvojiť si preventívne opatrenia v súvislosti s búrkou (účinky blesku).

Obsahový štandard:

Tematický celok: Rany
Témy: Všeobecné zásady ošetrenia rán. Poranenia kostí a kĺbov- zlomeniny,
             vykĺbenie a vytknutie. Poskytnutie základnej prvej pomoci. Tlakové  
             poranenia.  Poranenia hrudníka, brucha, chrbtice, hlavy.

 Kľúčové pojmy: rana, infekcia, zlomenia, vytknutie, vykĺbenie, stratové poranenie,
                             Blast syndróm, Crush syndróm, hemotorax, pneumotorax, paréza,  
                             plégia, amnézia, afázia

Výkonový štandard:

•	charakterizovať jednotlivé druhy rán,
•	popísať príčiny a následky vzniku rán,
•	demonštrovať prvú pomoc pri ošetrení jednotlivých druhov rán,
•	definovať druhy, príčiny a následky zlomenín,
•	demonštrovať  prvú pomoci  pri jednotlivých druhoch zlomenín,
•	popísať druhy tlakových poranení,
•	demonštrovať prvú pomoc pri tlakových poraneniach,
•	rozpoznať príčiny a následky poranení hrudníka, brucha, chrbtice a hlavy,
•	demonštrovať prvú pomoc pri jednotlivých druhoch poranení.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vybrané naliehavé stavy
Témy: Mdloba, kŕče. Naliehavé stavy pri cukrovke, náhla cievna mozgová príhoda.
            Vážne psychické poruchy. Akútne stavy u tehotných
 Kľúčové pojmy: mdloba- synkopa, epilepsia, tetania, hypoglykémia, hyperglykémia,
                             paréza, plégia, zmätenosť, gravidita.

Výkonový štandard: 

•	definovať príčiny, príznaky mdloby, poskytnutie prvej pomoci,
•	poznať príčiny  jednotlivých druhov kŕčov spojených s bezvedomím a vedomím,
•	demonštrovať poskytnutie prvej pomoci,
•	rozoznať príznaky hyper a hypoglykémie, poskytnúť prvú pomoc 
•	popísať príznaky NCMP, poskytnúť  prvú pomoc
•	zhodnotiť príznaky predčasného a náhleho pôrodu, poskytnúť prvú pomoc pri náhlom a predčasnom pôrode

Obsahový štandard:

Tematický celok: Prvá pomoc pri výnimočných situáciách
Témy: Organizácia, techniky prvej pomoci pri hromadnom postihnutí, katastrofách
             a pri zasiahnutí zbraňami hromadného ničenia.
 Kľúčové pojmy: hromadné nešťastie, katastrofa, zbrane hromadného ničenia

Výkonový štandard:

•	poznať druhy hromadných postihnutí
•	poznať jednotlivé druhy zbraní hromadného ničenia
•	zvládnuť prvú pomoc pri jednotlivých druhoch poranení vzniknutých pri hromadných  nešťastiach a katastrofách

UčebnÉ  Osnovy
preDmetu

PSychológia, pedagogika a profesijná komunikácia  

Študijný odbor :	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:	denné štúdium pre absolventov ZŠ	

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Teoreticko-praktický predmet psychológia,  pedagogika a profesijná komunikácia  spolupôsobia na formovanie osobnosti zdravotníckeho pracovníka. Je koncipovaný vo vzťahu k profilu absolventa a potrieb praxe. Poskytuje holistický pohľad na človeka ako biopsychosociálnu a spirituálnu bytosť  v kontexte filozofie zdravia.  Predmet je súčasťou odbornej zložky prípravy, tvorí systém  poznatkov pre poznanie psychologických javov a medziľudských vzťahov. Poznatky z pedagogiky sú základom pre edukáciu na podporu zdravia a prevenciu ochorení. Profesijná komunikácia  poskytuje študentom poznatky pre nadväzovanie  kontaktov a tímovú spoluprácu. Realizovaním širokej škály vyučovacích metód a foriem sa vytvárajú podmienky pre rozvíjanie vzťahovo-postojových a intelektuálnych spôsobilostí odborného vzdelania. 

CIELE PREDMETU

	Ciele predmetu sú vo vzťahu k hlavnému cieľu vzdelávania, ktorý spočíva v splnení požiadaviek na odbornosť a morálku zdravotníckeho pracovníka. Cieľom vyučovania predmetu je získať odborné kompetencie v kognitívnej, psychomotorickej a afektívnej zložke vo vzťahu k profilu absolventa a potrieb praxe. Prostredníctvom obsahu učiva psychológie a pedagogiky a profesijnej komunikácie sa študenti naučia porozumieť prejavom, potrebám a citovým stavom klientov. Osvoja si zásady prosociálneho a kooperatívneho správania.  Dokážu využívať poznatky, vedomosti a zručnosti v osobnom a pracovnom prostredí. Získajú návyky vyhľadávať informácie, aktualizovať poznatky a skúsenosti z rôznych zdrojov a situácii. Naučia sa verejne vystupovať a upevňovať pozíciu profesie a stavovskej cti. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín, z toho 33 hodín cvičení

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základy psychológie osobnosti   

Témy: Osobnosť ako biopsychosociálna jednota – holistický prístup. Filozofia zdravia. Osobnosť ako celistvý a dynamický systém (vlastnosti osobnosti, zameranie, psychické procesy a stavy). Individuálne a typologické rozdiely. Utváranie osobnosti. Poznávanie osobnosti. Osobnosť zdravotníckeho pracovníka, základné predpoklady  intelektové,  psychomotorické a sociálne.

Kľúčové slová: osobnosť, holistický prístup

Výkonový štandard: 

•	Vysvetliť holistický pohľad na človeka
•	Rozlíšiť individuálne rozdiely medzi ľuďmi
•	Analyzovať vnútorné a vonkajšie determinanty  utvárania osobnosti
•	Opísať metódy poznávania osobnosti
•	Zdôvodniť význam psychológie a pedagogiky v živote človeka
•	Charakterizovať požiadavky na osobnosť zdravotníckeho pracovníka po stránke výkonovej a vzťahovo-postojovej

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základy duševnej hygieny 
Témy: Duševné zdravie a životospráva. Sebapoznanie a sebahodnotenie. Sebavýchova. Zvládanie záťažových situácii: konflikty a stres. Základy asertivity.
Kľúčové slová: duševné zdravie, stres

Výkonový štandard:

•	Definovať zdravie, životosprávu a životný štýl
•	Opísať základné faktory duševného zdravia ako ekvivalentu  zdravej osobnosti
•	Monitorovať prejavy porúch správania
•	Demonštrovať zásady profesionálneho správania
•	Rozpoznať a eliminovať negatívne stránky záťažových situácii prameniacich z konfliktov a stresu
•	Navrhnúť konkrétne aktivity na podporu duševného zdravia
•	Charakterizovať relaxačné techniky a ich využitie 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základy vývinovej psychológie  
Témy: Jednotlivé vývojové obdobia v životnom cykle človeka: prenatálne, novorodenecké a dojčenecké, obdobie batoľaťa, obdobie predškolského veku, puberta, adolescencia, dospelosť, staroba. 
 Kľúčové slová: psychický vývin

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať jednotlivé vekové obdobia životného cyklu človeka
•	Určiť rozdiely v pychomotorickom vývine novorodenca, dojčaťa, batoľaťa a dieťaťa v predškolskom veku
•	Opísať školský vek a rozlíšiť jednotlivé obdobia
•	Načrtnúť špecifiká a výchovné problémy puberty a adolescencie
•	Poukázať na spoločenskú problematiku dospelosti a staroby

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základy sociálnej psychológie
Témy: Základná odborná terminológia: socializácia, druhy sociálneho učenia, skupina a jej vplyv na jednotlivca, jedinec a sociálne prostredie, rodina. Sociálna interakcia, sociálna rola, problematika začlenenia do sociálnych skupín, sociálne normy a deviácie.
Empatia.

Kľúčové slová: sociálna interakcia, sociálna rola, empatia

Výkonový štandard:

•	Definovať základné pojmy a používať pojmový  aparát
•	Integrovať poznatky zo všeobecnej a vývinovej psychológie do sociálnej psychológie
•	Používať a verbalizovať pocit vlastnej hodnoty a empatie k druhým
•	Vymedziť požiadavky na sociálnu interakciu a komunikáciu
•	Zdôvodniť význam poznatkov pre porozumenie kultúram a etnickým skupinám

Obsahový štandard:

Tematický celok: Komunikácia
Témy: Komunikácia – druhy informácii. Neverbálna komunikácia  - pravidlá úspešnej reči tela, nácvik neverbálnej komunikácie v interpersonálnom  styku. Pravidlá verbálnej a neverbálnej komunikácie pre úspešnú komunikáciu. Nácvik verbálnej komunikácie – rozhovor. Základy asertívneho správania. Komunikačné techniky. Komunikačné zlozvyky.
Kľúčové slová: verbálna a neverbálna komunikácia, asertívne správanie

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť funkciu komunikácie v interpersonálnom styku
•	Monitorovať a dešifrovať význam signálov reči tela
•	Vypovedať o svojich zážitkoch
•	Formulovať pravidlá úspešnej reči tela a verbálnej komunikácie
•	Zvládnuť jednotlivé komunikačné techniky
•	Určiť a odstrániť komunikačné zlozvyky

Obsahový štandard:

Tematický celok: Profesijná komunikácia
Témy: Nácvik komunikácii v modelových a reálnych situáciách. Spôsoby  komunikácie pri zisťovaní biopsychosociálnych potrieb. Nácvik diagnostického, nedirektívneho rozhovoru v rôznych oblastiach pôsobenia. Nácvik terapeutického rozhovoru v rôznych vekových  skupinách. Aktivizácia klientov k spolupráci k samostatnému uspokojovaniu biopsychosociálnych  potrieb a zdravého  spôsobu života.
Kľúčové slová: diagnostický rozhovor,  nedirektívny rozhovor

Výkonový štandard:

•	Aplikovať komunikačné techniky, verbálne a neverbálne prostriedky v modelových a reálnych situáciách
•	Preukázať prvky  prosociálneho a kooperatívneho správania v osobnom a profesijnom kontakte
•	Opísať spôsoby komunikácie pri zisťovaní biopsychosociálnych potrieb
•	Preukázať zručnosti vedenia diagnostického a terapeutického rozhovoru v rôznych oblastiach 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zdravotná výchova
Témy: Rola zdravotníka ako pedagóga. Základné pojmy pedagogiky. Postup pri určovaní výchovno-vzdelávacích cieľov. Metódy, formy a prostriedky zdravotno-výchovnej činnosti. Osobný vplyv zdravotníckeho pracovníka vo výchove k zdraviu. Nácvik výchovného pôsobenia. Výchovné zamestnanie detí a edukácia dospelých.
Kľúčové slová: zdravotná výchova, edukácia

Výkonový štandard: 

•	Zdôvodniť význam výchovy k zdraviu
•	Objasniť význam kategórie cieľa v edukačnom procese
•	Opísať metódy a prostriedky zdravotnej výchovy
•	Zistiť vzdelávacie potreby klientov 
•	Navrhnúť spôsoby edukácie 
•	Demonštrovať výchovné zamestnanie pre jednotlivé vekové  skupiny
•	Verejne vystupovať, efektívne komunikovať a prezentovať svoju profesiu
•	Stanoviť ciele profesijného rozvoja vo vzťahu k potrebám výchovy k zdravému štýlu života

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
     EKONOMIKA A PREVÁDZKA OPTIKY
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet ekonomika a prevádzka optiky na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z ekonomiky, manažmentu a legislatívy tak, aby absolvent bol pripravený na pracovné uplatnenie aj pri aplikácii nutných ekonomických postupov v  praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie (optometria, medicína, a pod.).

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu ekonomika a prevádzka optiky je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet ekonomika a prevádzka optiky je teoretický základ, na ktorý nadväzujú cvičenia v optickom laboratóriu a okuliarová technika. 

ROZPIS UČIVA

3. ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základné ekonomické pojmy. 
Témy:   Životná úroveň, potreby, majetok, služby, výroba, trh.
Kľúčové pojmy: životné potreby, vlastníctvo, hnuteľný a nehnuteľný majetok, osobná spotreba, výrobné faktory, hospodársky proces, trh, subjekty, ponuka a dopyt  

Výkonový štandard:

•	Používať a aplikovať základné ekonomické pojmy
•	Popísať výrobné faktory a hospodársky proces
•	Objasniť pôsobenie trhového mechanizmu, dopytu a ponuky
•	Posúdiť vplyv ceny na ponuky a dopyt
•	Popísať na príkladoch fungovanie trhového mechanizmu
Obsahový štandard:

Tematický celok: Podnikanie 
Témy:   Právne formy v podnikaní, podnikanie podľa živnostenského zákona a podľa obchodného zákonníka
Kľúčové pojmy: živnosť, podnikanie, fyzická a právnická osoba, registrácia, právne normy, daňové a odvodové povinnosti, legislatíva,  

Výkonový štandard:

•	Orientovať sa v právnych formách podnikania
•	Charakterizovať základné znaky podnikania fyzickej a právnickej osoby
•	Popísať postup pri založení živnosti 
•	Poznať základné povinnosti podnikateľa voči štátu
•	Posúdiť vhodnosť právnej formy pre podnikanie v očnej optike
•	Popísať postupnosť pri založení viazanej živnosti očná optika a poznať súviasiace právne normy
•	Orientovať sa v obchodnom zákonníku a v živnostenskom zákone a vedieť vyhľadať potrebné informácie 
 
Tematický celok: Podnikové a podnikateľské činnosti  
Témy:   Výroba, zásobovanie, investičná a personálna činnosť, mzdová politika, marketing, manažment.
Kľúčové pojmy: logistika, polotovary, materiál, financovanie, investície, bankové operácie, personálna činnosť, mzdy, marketingové aktivity, manažovanie

Výkonový štandard:

•	Opísať štruktúru podnikových činnosti
•	Popísať na príkladoch priebeh výrobných činnosti
•	Vyhľadať potrebné informácie v aktuálnych zákonoch a právnych normách, ktoré súvisia so zákonníkom práce
•	Popísať jednoduché bankové operácie
•	Vysvetliť na príkladoch nástroje marketingu  vo výrobnom podniku
•	Popísať jednoduché manažérske činnosti vo výrobe 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Majetok podniku a jeho hospodárenie  
Témy: Hnuteľný a nehnuteľný majetok,  výsledok hospodárenia
Kľúčové pojmy: štruktúra majetku, majetkové položky, vlastné a cudzie zdroje, náklady, nákladové položky, výnosy, hospodársky výsledok

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať majetok podniku a popísať jeho zloženie
•	Popísať rozdiel jednotlivých nákladových položiek
•	Vysvetliť na príkladoch dopad výrobných, mzdových a režijných nákladov na výsledok hospodárenia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Pracovnoprávne vzťahy   
Témy: Zamestnávateľ, zamestnanec, zamestnanie, nezamestnanosť
Kľúčové pojmy: zamestnávateľ, pracovná zmluva, pracovný pomer, povinnosti a práva zamestnanca, zamestnanie, bezpečnosť pri práci, pracovná doba, pracovné podmienky, ukončenie pracovného pomeru 

Výkonový štandard:

•	Definovať základné pojmy spojené s pracovným pomerom
•	Charakterizovať rozdiel medzi pracovnou zmluvou a dohodou o výkone práce 
•	Popísať základné náležitosti pracovnej zmluvy
•	Charakterizovať primerané pracovné podmienky v očnej optike
•	Popísať výpočet mzdy zamestnanca z vymeriavacieho základu až po čistý príjem

Obsahový štandard:

Tematický celok: Účtovná evidencia  
Témy: Jednoduché účtovníctvo,  podvojné účtovníctvo
Kľúčové pojmy: tržba, elektronická pokladňa, evidencia tržieb, kniha pokladnice, denná a mesačná uzávierka, príjem, výdaj, dodací list, faktúra dobropis, peňažný denník, ročná uzávierka, odvody, náklady, DPH, daňové priznanie

Výkonový štandard:

•	Popísať jednoduché účtovné doklady a vyhotoviť vzorový pokladničný blok
•	Objasniť na príkladoch jednoduché príjmové a výdavkové účtovné úkony
•	Rozoznať jednotlivé účtovné príjmové a výdavkové doklady a vedieť ich vystaviť

Obsahový štandard:

Tematický celok: Národné hospodárstvo  
Témy: Štátny rozpočet, daňová sústava, odvody na zdravotné a sociálne poistenie
Kľúčové pojmy: ročná uzávierka, odvody, náklady, DPH, daňové priznanie

Výkonový štandard:

•	Popísať na príkladoch príjmy a výdavky štátneho rozpočtu
•	Objasniť význam daní a popísať daň z príjmu a DPH
•	Orientovať sa v zdravotnom a sociálnom poistení

Obsahový štandard:

Tematický celok: Hospodárenie očnej optiky  
Témy: Doklady potrebné ku prevádzke očnej optiky, zmluvy so zdravotnými poisťovňami, reklamácie
Kľúčové pojmy: živnostenský list,  ŠUKL, kód poskytovateľa, poukaz na okuliare a optickú pomôcku, limit a zoznam hradených pomôcok, cenová regulácia, platba hotovostná, kreditná karta, reklamačný poriadok, vzdelávanie očných optikov

Výkonový štandard:

•	Popísať na príkladoch plne a čiastočne hradené pomôcky skupiny O na základe poukazu na okuliare a optickú pomôcku
•	Popísať postup prijatia objednávky na zhotovenie okuliarov a vystavenia potrebných dokladov
•	Vysvetliť správny postup pri vydávaní individuálne vyhotovených okuliarov s potrebnými dokladmi i a poučením o potrebnej starostlivosti a spôsobe správneho používania
•	Objasniť spôsob vyúčtovania poukazov zdravotným poisťovniam
•	Na príklade popísať postup pri prijatí reklamácie a objasniť ďalší priebeh a  lehoty reklamačného konania

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
       NÁUKA O ZRAKU
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet náuka o zraku na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z praktickej činnosti na očnej optike a teoretických poznatkov z geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, základov refrakcie,  didaktický systém poznatkov o anatómii a fyziológii zrakového orgánu a zásad hygieny zraku - ľudského oka. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
V požadovanom rozsahu sa predmet zaoberá tiež zhotovením a prísne individuálnym prispôsobením špeciálnych pomôcok, ktoré sa okrajovo používajú žiaducom ovplyvnení niektorých dôsledkov patologického stavu ľudského organizmu.
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu náuka o zraku je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva z geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, základov refrakcie. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. 
. 

ROZPIS UČIVA

2.   ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín, 
3.	ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
4.	ročník 2 hodiny týždenne, spolu 60 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úvod do náuky o zraku 
Témy:   Etika zdravotníckych pracovníkov, spolupráca očného optika s očným lekárom.
Kľúčové pojmy: etický kódex, psychológia človeka s refrakčnou chybou

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať  základné pravidlá etiky pri práci s človekom s refrakčnou chybou
•	Porozumieť psychológii človeka s refrakčnou chybou
•	Popísať kompetencie očného optika a základné pravidlá spolupráce s očným lekárom

Obsahový štandard:

Tematický celok: Anatómia oka a zrakovej dráhy  
Témy: Očnica, očná guľa, prídavné orgány oka, zraková dráha 
Kľúčové pojmy: povrchová, stredná a vnútorná vrstva očnej gule, vnútro očnej gule, očné viečka, spojivka, slzný aparát, okohybné svaly, zraková dráha

Výkonový štandard:

•	Popísať a schematicky zakresliť polohu očníc a oka na lebke
•	Prezentovať na modely lebky topografiu očnice  
•	Popísať  podľa obrázku a modelu anatomickú stavbu očnej gule
•	Popísať  podľa obrázku a modelu tri vrstvy oka a vnútro oka
•	Popísať  podľa obrázku a modelu prídavné orgány oka 
•	Popísať  podľa obrázku a modelu okohybné svaly, ich hlavnú a vedľajšiu činnosť a inerváciu
•	Popísať  podľa obrázku a modelu zrakovú dráhu a vysvetliť pojmy: primárna, sekundárna a terciálna zraková dráha 
•	Používať pri popise podľa obrázku a modelu správne slovenské a latinské pomenovanie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vývoj zrakového orgánu a zrakových funkcii   
Témy: Vývoj zrakového orgánu a embrya, časová postupnosť vývoja zrakových funkcii 
Kľúčové pojmy: embryo, novorodenec, batoľa, ektoderm, entoderm, mezoderm, blastogenézia, 

Výkonový štandard:

•	Popísať a vysvetliť ako v priebehu blastogenézie vzniká neurálna platnička a trubica 
•	Schematický znázorniť vývoj zrakového orgánu
•	Popísať a vysvetliť časovú postupnosť vývoja zrakového orgánu u ľudského embrya
•	Popísať a vysvetliť časovú postupnosť vývoja zrakových funkcii u dieťaťa

Obsahový štandard:

Tematický celok: Fyziológia zraku   
Témy: Videnie, farebné videnie, adaptácia, akomodácia, konvergencia 
Kľúčové pojmy: svetlo, optické prostredie v oku, žltá škvrna, zornica, akomodácia, konvergencia, fotomotorický reflex, zraková ostrosť, farbocit, adaptácia, periférne a binolkulárne videnie  
Výkonový štandard:

•	Popísať a vysvetliť pojem zrak a zrakové funkcie 
•	Schematický znázorniť rozlišovaciu schopnosť oka
•	Popísať a vysvetliť fotomotorický reflex, zraková ostrosť, farbocit, adaptácia, periférne a binolkulárne videnie, akomodácia a konvergencia  
•	Popísať zorné pole oka

Obsahový štandard:

Tematický celok: Refrakcia oka a refrakčné chyby  
Témy: Ľudské oko ako optický systém, refrakčný systém oka, krátkozrakosť, ďalekozrakosť, astigmatizmus, fyziologické zmeny refrakcie, korekcia refrakčných chýb
Kľúčové pojmy: myopia, hypermetropia, astigmatizmus, vrcholová lámavosť a jej prepočet pri zmene polohy korekčnej šošovky od vrcholu rohovky, veľkosť obrazu na sietnici

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť základné pojmy fyzikálnej optiky, spektrum elektromagnetického vlnenia, index lomu, Snellenov zákon refrakcie
•	Vysvetliť Gulstradov schematický systém oka
•	Definovať a objasniť pojem emetropie, ametropie a vysvetliť príčiny vziku refrakčných chýb – myopie, hypermetropie, astigmatizmu
•	Vysvetliť zásady správnej korekcie – korekčnú podmienku
•	Odhaliť a zdôvodniť  chyby a nedostatky nesprávnej korekcie
•	Prepočítať zmenu korekcie pri zmene polohy od vrcholu rohovky a vysvetliť dôsledky na veľkosť obrazu na sietnici

Obsahový štandard:

Tematický celok: Akomodácia  
Témy: Mechanizmus akomodácie, poruchy, presbyopia
Kľúčové pojmy: presbyopia, spasmus, obrna, exces a insuficiencia akomodácie

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť mechanizmus akomodácie
•	Objasniť pojmy fyzikálna a fyziologická akomodácia, blízky a ďaleký bod, akomodačná oblasť a akomodačná šírka
•	Definovať a objasniť vzťah medzi akomodáciou, konvergenciou a zúžením zrenice
•	Vysvetliť a popísať fyziologické poruchy akomodácie - presbyopiu
•	Vysvetliť a popísať patologické poruchy akomodácie 
•	Poznať príčiny porúch akomodácie a objasniť možnosti korekcie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Konvergencia  
Témy: Mechanizmus konvergencie a jej poruchy
Kľúčové pojmy: reflexná a voľná konvergencia, spasmus, exces a insuficiencia  konvergencie

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť mechanizmus konvergencie
•	Objasniť pojmy voľná a reflaxná konvergencia
•	Vysvetliť a popísať anomálie konvergencia
•	Vysvetliť a popísať patologické poruchy akomodácie 
•	Poznať príčiny porúch konvergencie a objasniť možnosti korekcie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Binokulárna anomália 
Témy: Anizometropia, anizeikonia
Kľúčové pojmy: zraková ostrosť, okuliarová a kontaktná šošovka sferická, torická, rozdielna korekcia, veľkosť obrazu na sietnici

Výkonový štandard:

•	Definovať anizometropiu a anizeikoniu ako binokulárnu refrakčnú anomáliu a popísať možnosti jej korekcie 
•	Poznať príčiny poruchy binokulárna refrakčná anomália a popísať možnosti jej korekcie 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Kontaktné šošovky   
Témy: Rozdelenie kontaktných šošoviek,  individuálne kontaktné  šošoviky  
Kľúčové pojmy: aplikácia kontaktných šošoviek, individuálna a sériová výroba, výrobný proces, indexy lomu,  katalógový sortiment, farbenie kontaktných šošoviek

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť kontaktné šošovky podľa materiálu a dĺžky aplikácie na oku
•	Vedieť poradiť potrebnú starostlivosť o kontaktné šošovky, hygienické požiadavky a nároky na ich aplikáciu 
•	Vedieť poradiť a doporučiť vhodný typ kontakných šošoviek a objednať v potrebných parametroch 
•	Prepočítať vrcholovú lámavosť sferickej a torickej kontaktnej šošovky vo vzťahu ku korekcii v okuliaroch

 Obsahový štandard:

Tematický celok: Zornica  
Témy: Funkcia zornice, reakcia zornice
Kľúčové pojmy: isokoria, mioza a mydriáza

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť funkciu zornice
•	Objasniť pojmy isokoria, mioza a mydriáza
•	Vysvetliť a popísať základné metódy vyšetrenia zornicových reakcii
•	Vysvetliť a popísať fyziologické a patologické reakcie zorníc 
•	Poznať príčiny porúch konvergencie a objasniť možnosti korekcie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Sietnica  
Témy: Funkcia sietnice, fotopické a skotopické videnie
Kľúčové pojmy: čapíky, tyčinky, žltá škvrna, zrakový nerv

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť funkciu sietnice
•	Objasniť pojmy fotopické a skotopické videnie
•	Vysvetliť a popísať centrálne a periférne videnie
•	Vysvetliť a popísať postup vyšetrenia centrálneho videnia  
•	Poznať hodnotu zrakovej ostrosti – vízu a vedieť ho zapísať
•	Odôvodniť kritéria zrakovej ostrosti
•	Vysvetliť konštrukciu optotypov
•	Vysvetliť princíp merania zrakovej ostrosti na základe veľkosti obrazu na sietnici

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zorné pole a jeho poruchy  
Témy: Vyšetrenie zorného poľa, patalogické zmeny zorného poľa
Kľúčové pojmy: čapíky, tyčinky, žltá škvrna, slepá škvrna, perimetria, zrakový nerv, skotóm

Výkonový štandard:

•	Objasniť pojem zorné pole a popíše jeho hranice pre pravé a ľavé oko
•	Popísať preimetre a objasniť postup vyšetrenia na nich
•	Vysvetliť a popísať postup vyšetrenia zorného poľa  
•	Objasniť fyziologický skotóm a popísať poruchy v periférii zorného poľa

Obsahový štandard:

Tematický celok: Videnie skotopickéa jeho poruchy  
Témy: Adaptácia a jej vyšetrenie, poruchy videnia za šera a v noci
Kľúčové pojmy: sietnica, tyčinky, žltá škvrna, slepá škvrna, hemeralopia, degeneratívne onemocnenia

Výkonový štandard:

•	Objasniť pojem adaptácia, vysvetliť adaptáciu na svetlu a na tmu
•	Popísať orientačné vyšetrenie adaptácie
•	Vysvetliť a popísať hemeralopiu a jej špecifiká  
•	Objasniť význam dostatku vitamínu A pre videnie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Farbocit a jeho poruchy  
Témy: Farebné videnie a jeho vyšetrenie
Kľúčové pojmy: čapíky, žltá škvrna, trichromat, 

Výkonový štandard:

•	Objasniť pojem farebné videnie a vysvetliť trichromatickú teóriu videnia
•	Vysvetliť a popísať poruchy farebného videnia a poznať vyšetrovacie metódy
•	Vysvetliť a popísať postup vyšetrenia centrálneho videnia  

Obsahový štandard:

Tematický celok: Binokulárne videnie   
Témy: Vyšetrenie binokulárného videnia, rozdelenie stupňov binokulárneho videnia, stereoskopické videnie  
Kľúčové pojmy: fúzia, polomer stereoskopického videnia, stereoskopická paralaxia, horopter, diplopia 

Výkonový štandard:

•	Popísať vývoj binokulárneho videnia a objasniť príčiny, ktoré ho ovplyvňujú
•	Objasniť a definovať základné pojmy binokulárneho videnia a vysvetliť na príkladoch  kvalitatívne stupne
•	Dokumentovať na príkladoch vnímanie trojrozmerných obrázkov
•	Vysvetliť význam vyšetrenia binokulárneho videnia pre hodnotenie a liečbu tupozrakosti a škúlenia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Očné choroby  
Témy: Vrodené zmeny, získané zmeny 
Kľúčové pojmy: očná guľa, povrchová, stredná a vnútorná vrstva očnej gule, vnútro očnej gule, očné viečka, spojivka, slzný aparát, okohybné svaly, zraková dráha

Výkonový štandard:

•	Popísať a podľa obrázku definovať polohu očníc a oka na lebke
•	Objasniť všeobecne očné choroby a ich rozdelenie na vrodené a získané

Obsahový štandard:

Tematický celok: Choroby očnice 
Témy: Zápaľ očnice, choroby očných viečok, slzného ústroja a spojiviek 
Kľúčové pojmy: očná guľa, povrchová, stredná a vnútorná vrstva očnej gule, vnútro očnej gule, očné viečka, spojivka, slzný aparát, okohybné svaly, zraková dráha

Výkonový štandard:

•	Popísať a podľa obrázku definovať polohu očníc a oka na lebke
•	Objasniť všeobecne choroby očnice a ich rozdelenie na choroby očných viečok, slzného ústroja a spojiviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Choroby oka 
Témy: Choroby rohovky, očného bielka, dúhovky, živnatky, šošovky, sklovca, sietnice 
Kľúčové pojmy: očná guľa, povrchová, stredná a vnútorná vrstva očnej gule, vnútro očnej gule, zraková dráha, zápaľ, nádor

Výkonový štandard:

•	Popísať a podľa obrázku definovať polohu oka na lebke
•	Vymenovať a popísať choroby rohovky a očného bielka 
•	Vymenovať a popísať choroby dúhovky a živnatky
•	Vymenovať a popísať choroby očnej šošovky a sklovca
•	Vymenovať a popísať choroby sietnice

Obsahový štandard:

Tematický celok: Choroby zrakovej dráhy  
Témy: Choroby zrakového nervu, intrakraniálny úsek zrakovej dráhy 
Kľúčové pojmy: očná guľa, zraková dráha, zápaľ, nádor

Výkonový štandard:

•	Popísať a podľa obrázku definovať polohu oka a zrakovú dráhu
•	Vymenovať a popísať choroby a onemocnenia zrakového nervu 
•	Vymenovať a popísať choroby a onemocnenia intrakraniálneho úseku zrakovej dráhy 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Glaukom  
Témy: Vnútroočný tlak, vyšetrenie a diagnostika, kalsifikácia 
Kľúčové pojmy: očná guľa, komorová voda, vráskovec, komorový uhol

Výkonový štandard:

•	Popísať a podľa obrázku definovať polohu oka a jeho vnútro, ktoré súvisí s glaukomom
•	Definovať a popísať glaukom ako chorobu oka
•	Popísať primárny, sekundárny glaukom a jeho príznaky 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úrazy  oka  
Témy: Mechanické poranenie oka, poleptanie a popálenie, poškodenie oka žiarením, poškodenie oka elektrickým prúdom
Kľúčové pojmy: povrchová, stredná a vnútorná vrstva očnej gule, vnútro očnej gule, očné viečka, spojivka, úraz, cudzie teleso,

Výkonový štandard:

•	Popísať a schematicky zakresliť polohu očníc a oka na lebke  
•	Popísať  mechanické poranenie oka, jeho príznaky a prvú pomoc
•	Popísať  poleptanie a popálenie oka, jeho príznaky a prvú pomoc
•	Popísať  poškodenie oka žiarením a jeho príznaky
•	Popísať  poškodenie oka elektrickým prúdom a jeho príznaky

Obsahový štandard:

Tematický celok: Poruchy okohybného aparátu  
Témy: Heteroforie, heterotropie , strabizmus, nystagmus
Kľúčové pojmy: očnica, okohybné svaly, inervácia, očná guľa

Výkonový štandard:

•	Popísať a schematicky zakresliť polohu očníc, oka a okohybných svalov  na lebke
•	Prezentovať na modely lebky topografiu očnej gule a upevnenie okohybných svalov  
•	Definovať pojmy ortoforie a heteroforie (strabizmus)
•	Popísať   a vysvetliť  metódy vyšetrení, zisťovania a merania veľkosti porúch okohybného aparátu
•	Popísať  podľa obrázku a modelu možnosti korekcie a terapie strabizmu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zrak a osvetlenie  
Témy: Svetelné zdroje a osvetlenie, hygiena zraku
Kľúčové pojmy: svetelné jednotky, osvetlenie pracoviska

Výkonový štandard:

•	Definovať prírodné a umelé osvetlenie, popísať výhody a nevýhody
•	Objasniť zásady hygieny osvetlenia (oslnenia) – intenzitu, farbu, smer
•	Poznať normy, ktoré stanovujú podmienky a požiadavky na osvetlenie pracoviska 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ochrana zraku pri práci 
Témy: Práca pri PC, ochrana pred mechanickým poškodením, žiarením, oslnením
Kľúčové pojmy: ochranné pracovné okuliare s korekciou, ochranné filtre a absorpčné vrstvy, rozlišovacia schopnosť, antireflexné  vrstvy, fototropné šošovky

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť ochranu zraku pri pracovných činnostiach na PC a pri monitoroch
•	Poznať sortiment a možnosti ochrany zraku pre räzne druhy pracovných činnsti s korekciou a bez korekcie
•	Odporučiť ochranné pracovné okuliare s ochrannými filtrami

Obsahový štandard:

Tematický celok: Pomôcky pre slabozrakých 
Témy: Pomôcky na pozeranie do diaľky, na blízko
Kľúčové pojmy: lupy,  hyperkorekcia, lupové okuliare, ďalekohľady, ďalekohľadové okuliare

Výkonový štandard:

•	Poznať a popísať pomôcky pre slabozrakých pre pracovné činnosti na blízko a do diaľky.
•	Poznať sortiment pomôcok pre slabozrakých, uhrádzaný zo zdravotného poistenia.
•	Poradiť a doporučovať slabozrakým poistencom najvhodnejšiu optickú pomôcku a objasniť spôsob používania

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
         TECHNOLÓGIA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet technológia na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z praktickej činnosti na očnej optike a teoretických poznatkov z okuliarovej optiky, náuky o zraku,  didaktický systém poznatkov o materiáloch na výrobu okuliarových šošoviek, okuliarových rámikov a ďalších korekčných pomôcok ale aj o ich spracovávaní až po konečný výrobok, slúžiacej ku  optickej korekcie ľudského oka. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
V požadovanom rozsahu sa predmet zaoberá tiež zhotovením a prísne individuálnym prispôsobením špeciálnych pomôcok, ktoré sa okrajovo používajú žiaducom ovplyvnení niektorých dôsledkov patologického stavu ľudského organizmu.
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu technológia je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva okuliarovej techniky ako aj z oblasti dielensko-technickej. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Súčasťou vyúky sú aj praktické cvičenia. 

ROZPIS UČIVA

1.	ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín
2.	ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín, 
3.	ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín
4.	ročník 1 hodina týždenne, spolu 30 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úvod do technológie 
Témy:   Fyzikálne veličiny a ich meranie. Materiály, používané pri výrobe korekčných pomôcok.
Kľúčové pojmy: ochranné pracovné pomôcky, návody na obsluhu a používanie, minerálne, a plastové okuliarové šošovky, plastové a kovové okuliarové rámiky

Výkonový štandard:

•	Popísať  zásady BOZP, správneho zapojenia elektrických spotrebičov v laboratóriách   očnej optiky  do siete a schému  zapojenia v elektrickej zásuvke.
•	Charakterizovať  fyzikálne veličiny a ich jednotky
•	Vyberať a používať vhodné fyzikálne metódy a prístroje k jednoduchému meraniu.
•	Zaznamenať namerané hodnoty a vedieť ich vyhodnotiť

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vlastnosti materiálov  
Témy: Fyzikálne a chemické vlastnosti materiálov na výrobu korekčných pomôcok 
Kľúčové pojmy: hustota, skupenstvo, rozťažnosť,  zlúčenina, zmes, roztok, korózia, deformácie pevných telies

Výkonový štandard:

•	Popísať fyzikálne a chemické vlastnosti materiálov na výrobu okuliarových šošoviek a rámikov a pomenovať jednotlivé súčasti a doplnky
•	Definovať  pojmy hustota, skupenstvo, zlúčenia, zmes a určiť ich veličiny  
•	Vysvetliť pojem korózie a spôsob ochrany proti nej
•	Vysvetliť deformáciu pevných telies, teplotnú rozťažnosť a ich dopad
•	Popísať  mechanické skúšky materiálov (tvrdosť a pevnosť) 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Kovové materiály v očnej optike   
Témy: Železné kovy, vlastnosti, spracovanie využitie. Neželezné kovy a ich vlastnosti. 
Kľúčové pojmy: čistý kov, zliatina, , pokovovanie, pájka, polotovar

Výkonový štandard:

•	Definovať kovy a zliatiny
•	Popísať železné kovy, ich vlastnosti, a spracovanie na polotovary pre výrobu okuliarových rámikov a ostatných korekčných pomôcok 
•	Popísať neželezné kovy, ich vlastnosti, a spracovanie na polotovary pre výrobu okuliarových rámikov a ostatných korekčných pomôcok 
•	Vysvetliť rozdiely medzi výrobkami zo železných a neželezných kovov
•	Popísať typické vlastnosti kovov
•	Popísať rozdiely medzi čistým kovom a zliatinou
•	Popísať využitie zliatin vo výrobe a na korekčné pomôcky
•	Určiť  rozdiely vo vlastnostiach železných a neželezných kovov
•	Vysvetliť pojmy kalenie, žíhanie a popúšťanie
•	Popísať využitie vzácnych kovov (pozlacovania, duble) pri výrobe korekčných pomôcok.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Nekovové materiály v očnej optike   
Témy: Prírodné materiály, definícia a vlastnosti, spracovanie využitie. Plastové materiály, rozdelenie, výroba, použitie a ich vlastnosti. Pomocné materiály. Leštiace a čistiace materiály na okuliarové rámiky a okuliarové šošovky.Vlastnosti a využitie. Sklo, zloženie, výroba, vlastnosti a druhy. Ochranné filtre
Kľúčové pojmy: prírodný materiál, umelá hmota, leštenie okuliarového rámika, čistenie okuliarovej šošovky, lepidlá, optické sklo, polotovar, škodlivé žiarenie

Výkonový štandard:

•	Rozlíšiť prírodné materiály od umelých
•	Orientovať sa vo vlastnostiach nekovových materiálov
•	Rozoznať a rozlíšiť jednotlivé plastové materiály, používaných na výrobu korekčných optických pomôcok
•	Vedieť uplatniť brusivá a leštiace pasty na opravu povrchu okuliarových rámikov
•	Vybrať vhodné čistiace prostriedky a rozpúšťadlá na čistenie korekčných pomôcok a okuliarových šošoviek
•	Poznať dostupné lepiace materiály, ich rozlíšenie a využitie
•	Orientovať sa v histórii výroby sklá a špecifiká optického sklá

Obsahový štandard:

Tematický celok: Kovové materiály v očnej optike   
Témy: Železné kovy, vlastnosti, spracovanie využitie. Neželezné kovy a ich vlastnosti. 
Kľúčové pojmy: čistý kov, zliatina, , pokovovanie, pájka, polotovar

Výkonový štandard:

•	Definovať kovy a zliatiny
•	Popísať železné kovy, ich vlastnosti, a spracovanie na polotovary pre výrobu okuliarových rámikov a ostatných korekčných pomôcok 
•	Popísať neželezné kovy, ich vlastnosti, a spracovanie na polotovary pre výrobu okuliarových rámikov a ostatných korekčných pomôcok 
•	Vysvetliť rozdiely medzi výrobkami zo železných a neželezných kovov
•	Popísať typické vlastnosti kovov
•	Popísať rozdiely medzi čistým kovom a zliatinou
•	Popísať využitie zliatin vo výrobe a na korekčné pomôcky
•	Určiť  rozdiely vo vlastnostiach železných a neželezných kovov
•	Vysvetliť pojmy kalenie, žíhanie a popúšťanie
•	Popísať využitie vzácnych kovov (pozlacovania, duble) pri výrobe korekčných pomôcok.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Základné spôsoby opracovania materiálov   
Témy: opracovanie, spájanie a povrchové úpravy materiálov, zošľachťovanie, základy technického merania
Kľúčové pojmy: rezanie, pilovanie, brúsenie, vŕtanie, sústruženie, frézovanie, tvarovanie, spájkovanie, lepidlá, povrchová úprava, meradlá

Výkonový štandard:

•	Poznať a opísať technologický postup pri rezaní, pilovaní a brúsení materiálov 
•	Poznať a opísať vŕtanie, frézovanie a sústruženie materiálov
•	Rozoznať kedy použiť spájkovanie kovových častí optických pomôcok
•	Vedieť vyhodnotiť aké lepidlo je najvhodnejšie použiť pri lepení plastových častí korekčných pomôcok a  okuliarových rámikov
•	Vybrať vhodné čistiace prostriedky a rozpúšťadlá na leštenie a čistenie plastov
•	Poznať dostupné lepiace materiály, ich rozlíšenie a využitie
•	Popísať  jednotlivé povrchové úpravy leštením, pokovovaním, eloxovaním a farbením
•	Poznať meradlá a vedieť posúdiť typ meradlá pre meranie potrebných parametrov
•	Poznať pravidlá pre správne a presné meranie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Výroba minerálnych šošoviek   
Témy: výroba bežných  minerálnych šošoviek,  výroba receptových (špeciálnych),    minerálnych šošoviek, povrchové úpravy, normy a kontroly kvality, naši a svetoví výrobcovia  
Kľúčové pojmy: minerálna okuliarová šošovka, individuálna a sériová výroba, výrobný proces, indexy lomu,  katalógový sortiment, tvrdenie, nanášanie antireflexných vrstiev

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť okuliarové šošovky podľa materiálu na minerálne a plastové
•	Popísať výrobný proces jednoduchých minerálnych okuliarových šošoviek od výlisku až po finálny výrobok
•	Poznať a popísať výrobný proces špeciálnych (individuálnych) minerálnych okuliarových šošoviek od polotovaru až po finálny výrobok
•	Vedieť skontrolovať kvalitu okuliarových šošoviek a orientovať sa v normách kvality
•	Vysvetliť potrebnosť povrchových úprav a opísať ich vlastnosti a výhody 
•	Vedieť vyhľadať  vhodnú jednoduchú minerálnu okuliarovú šošovku v katalógu našich a svetových výrobcov a vedieť ju objednať
•	Vedieť vyhľadať  vhodnú špeciálnu  minerálnu okuliarovú šošovku  (multifokálnu, lentikulárnu, fototropnú, vysokoindexovú, asférickú) v katalógu našich a svetových výrobcov a vedieť ju objednať
•	Vedieť poradiť správne používanie a starostlivosť o doporučenú okuliarovú šošovku

Obsahový štandard:

Tematický celok: Výroba plastových šošoviek   
Témy: výroba bežných  plastových šošoviek,  výroba receptových (špeciálnych),    plastových  šošoviek, povrchové úpravy, normy a kontroly kvality, naši a svetoví výrobcovia  
Kľúčové pojmy: plastová okuliarová šošovka, individuálna a sériová výroba, výrobný proces, indexy lomu,  katalógový sortiment, tvrdenie, nanášanie antireflexných vrstiev, farbenie

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť okuliarové šošovky podľa materiálu na minerálne a plastové
•	Popísať výrobný proces jednoduchých plastových okuliarových šošoviek od základných surovín až po finálny výrobok
•	Poznať a popísať výrobný proces špeciálnych (individuálnych) plastových okuliarových šošoviek od polotovaru až po finálny výrobok
•	Vedieť skontrolovať kvalitu plastových okuliarových šošoviek a orientovať sa v normách kvality
•	Vysvetliť potrebnosť povrchových úprav a opísať ich vlastnosti a výhody 
•	Vedieť vyhľadať  vhodnú jednoduchú plastovú okuliarovú šošovku v katalógu našich a svetových výrobcov a vedieť ju objednať
•	Vedieť vyhľadať  vhodnú špeciálnu  plastovú okuliarovú šošovku  (multifokálnu, lentikulárnu, polarizačnú, fototropnú, vysokoindexovú, asférickú) v katalógu našich a svetových výrobcov a vedieť ju objednať
•	Vedieť poradiť správne používanie a starostlivosť o doporučenú plastovú okuliarovú šošovku

Obsahový štandard:

Tematický celok: Výroba okuliarových rámikov   
Témy: história výroby,  výroba kovových  okuliarových rámikov, výroba plastových  okuliarových rámikov, povrchové úpravy, normy a kontroly kvality, naši a svetoví výrobcovia  
Kľúčové pojmy: spracovanie plastov,  individuálna a sériová výroba, výrobný proces

Výkonový štandard:

•	Orientovať sa vo vhodnosti materiálov, použitých pri výrobe plastových a kovových okuliarových rámikov
•	Vedieť rozpoznať potrebu a ponúknuť nealergický materiál
•	Popísať a objasniť proces výroby plastových a kovových okuliarových rámikov
•	Poznať odlišnosti sériovej, malosériovej a individuálnej výroby plastových a kovových okuliarových rámikov
•	Vedieť skontrolovať kvalitu plastových a kovových okuliarových rámikoch a orientovať sa v normách kvality
•	 Vedieť vyhľadať v katalógu plastový a kovový okuliarový rámik a objednať ho
•	Vedieť poradiť správne používanie a starostlivosť o doporučený plastový, alebo kovový  okuliarový rámik

Obsahový štandard:

Tematický celok: Výroba kontaktných šošoviek   
Témy: výroba bežných  kontaktných šošoviek,  výroba individuálnych kontaktných  šošoviek, kontrola kvality, naši a svetoví výrobcovia  
Kľúčové pojmy: aplikácia kontaktných šošoviek, individuálna a sériová výroba, výrobný proces, indexy lomu,  katalógový sortiment, farbenie kontaktných šošoviek

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť kontaktné šošovky podľa materiálu a dĺžky aplikácie na oku
•	Vedieť poradiť potrebnú starostlivosť o kontaktné šošovky, hygienické požiadavky a nároky na ich aplikáciu 
•	Vedieť poradiť a doporučiť vhodný typ kontakných šošoviek a objednať v potrebných parametroch 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Výroba očných protéz   
Témy: výroba akrylovej očnej protézy, aplikácia, starostlivosť   
Kľúčové pojmy: aplikácia akrylovej očnej protézy, individuálna výroba, 

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť typy očných protéz a poznať ich použitie
•	Vedieť poradiť a doporučiť výrobcu akrylovej protézy 

UČEBNE OSNOVY PREDMETU
                  GEOMETRICKA A VLNOVÁ OPTIKA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZS

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet geometrická a vlnová optika na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z   geometrickej a vlnovej optiky, matematiky, fyziky, náuky o zraku, technológie, prispieva k pochopeniu rôznych možnosti korekcii zraku so zameraním na matematické zdôvodnenie optických javov, súvisiacich s ľudským okom, korekciou refrakčných chýb a ich aplikáciu v odbornej praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie. 

CIELE UČEBNÉHO PREDMETU

	Cieľom vyučovania okuliarovej optiky je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet okuliarová optika je teoretický základ, na ktorý nadväzujú cvičenia v optickom laboratóriu a okuliarová technika. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
2. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
3. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
4. ročník 1 hodiny týždenne, spolu 30 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úvod do  geometrickej a vlnovej optiky 
Témy:   Podstata,  význam a rozdelenie optiky, vývoj názorov na podstatu svetla. Šírenie svetla optickým prostredím.
 Kľúčové pojmy: optika, svetlo, videnie, geometrická, fyzikálna a kvantová optika, vlnová a kvantová teória, elektromagnetická teória svetla 
Výkonový štandard:

•	Rozdeliť optiku 
•	Vysvetliť podstatu geometrickej optiky a jej zameranie
•	Vysvetliť podstatu fyzikálnej optiky a jej zameranie
•	Vysvetliť podstatu kvantovej optiky a jej zameranie
•	Popísať vývoj názorov na podstatu svetla
•	Zdôvodniť význam geometrickej (lúčovej) optiky
•	Definovať index lomu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Priamočiare šírenie svetla 
Témy:   Priamočiare šírenie svetla,  zákon odrazu a  lomu, konštrukcia lomeného a medzného uhla, odrazivosť, priepustnosť a absorpcia
Kľúčové pojmy: optická osa, indexy lomu , ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body, chod lúča, dopadové uhly, odraz a lom , svetlo 

Výkonový štandard:

•	Opísať a na praktických príkladoch doložiť zákon o priamočiarom šírení svetla a nezávislosti chodu svetelných lúčov
•	Opísať chod lúča monochromatického svetla z prostredia s indexom lomu (n) cez optické rozhranie do prostredia s indexom lomu (n')
•	Popísať chod lúča monochromatického svetla z prostredia s indexom lomu (n) cez rovinné  optické rozhranie, kde sa odráža a lomí do prostredia s indexom lomu (n') a zostrojiť základné optické schéma s označením základných optických veličín
•	Odvodiť zákon lomu pre chod monochromatického svetelného lúča podľa schémy pre  odraz a lom.
•	Popísať a znázorniť grafickú konštrukciu smeru lomeného lúča
•	Popísať a vysvetliť úplný odraz a medzný uhol
•	Objasniť priepustnosť, odraznosť a absorpciu svetla v optickom prostredí 

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Hranol a planparalelná doštička 
Témy:   Chod lúčov hranolom, deviácia, prizmatický účinok planparalelná doštička.
Kľúčové pojmy: optický hranol, optický klin, lámavý uhol, minimálna deviácia, prizmatický účinok, disperzia svetla 

Výkonový štandard:

•	Opísať chod svetelného lúča optickým hranolom a jeho odchýlenie od pôvodného  smeru
•	Objasniť vplyv zmeny uhlu dopadu svetelného lúča na optický hranol na zmenu odchýlky (deviácie). Popísať a zostrojiť základnú optickú schému.
•	Popísať optický klin a jeho hranolový (prizmatický) účinok.  Zostrojiť základnú optickú schému
•	Opísať chod svetelného lúča planparalnou doštičkou a zostrojiť základnú optickú schému
•	Popísať chod bieleho svetelného lúča hranolom a objasniť podstatu disperzie  (rozkladu)   svetla na spektrum farebných pruhov

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Optické zobrazovanie 
Témy:   Optický obraz, zobrazovanie guľovou lámavou plochou, zobrazovanie rovinnou lámavou plochou, zobrazovanie centrovanou sústavou s dvoma guľovými lámavými plochami, zobrazovanie sústavou viacerých lámavých plôch, 
Kľúčové pojmy: lom lúčov na guľovej lámavej ploche, znamienková konvencia, zobrazovacia rovnica,  rovinná a guľová lámavá plocha 

Výkonový štandard:

•	Opísať a graficky znázorniť chod lomeného svetelného lúča na guľovej lámavej ploche podľa zákonov geometrickej optiky
•	Vedieť popísať a používať znamienkovú konvenciu pri optickom zobrazovaní
•	Riešiť na konkrétnych príkladoch sústavu rovníc a vypočítať polohu obrazu, predmetu a ďalších charakteristik
•	Pochopiť zvláštne prípady chodu svetelného lúča guľovou, rovinnou plochou

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Zobrazovanie v paraxiálnom priestore 
Témy:   Optický obraz, zobrazovanie jednou lámavou plochou, zobrazovanie sústavou viacerých lámavých plôch, odraz ako osobitný prípad lomu, odraz na rovinnom a guľovom zrkadle, zväčšenie v optickom prostredí 
Kľúčové pojmy: lom lúčov na guľovej lámavej ploche, znamienková konvencia, zobrazovacia rovnica, paraxiálny priestor, rovinné a guľové zrkadlo, zvätšenie v optickom prostredí, základné body optickej sústavy, ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body optickej sústavy, Gausova a Newtonová zobrazovacia rovnica, zobrazovacie rovnice s vergenciami 

Výkonový štandard:

•	Opísať a graficky znázorniť chod lomeného svetelného lúča na jednej guľovej lámavej ploche a na viacerých lámavých guľových plochách podľa zákonov geometrickej optiky
•	Vedieť graficky znázorniť a vypočítať príklady pre rovinné a guľové zrkadlo
•	Vedieť využiť rovnice pre priečne a uhlové zvätšenie guľovej lámavej plochy a guľového zrkadlá
•	Definovať a používať základné body optickej sústavy a optické veličiny pre guľové lámavé plochy
•	Opísať a graficky znázorniť grafickú konštrukciu obrazov
•	Vedieť používať Gausovu zobrazovaciu rovnicu a na konkrétnych príkladoch ju uplatniť a pochopiť jej význam
•	Vedieť používať Newtonovu zobrazovaciu rovnicu a na konkrétnych príkladoch ju uplatniť a pochopiť jej význam

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Sférické šošovky 
Témy:   Rozdelenie šošoviek podľa tvaru a funkcie, osobitné druhy šošoviek, zobrazovanie šošovkami s konečnou hrúbkou, vrcholová lámavosť a vlastné zväčšenie okuliarových šošoviek, tenké šošovky 
Kľúčové pojmy: Gulstrandova rovnica, základné body optickej sústavy, ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body optickej sústavy, charakteristiky sférických šošoviek, vrcholová lámavosť 

Výkonový štandard:

•	Opísať a graficky znázorniť chod lomeného svetelného lúča a grafickú konštrukciu polohy obrazu pre tenkú spojnú a rozplylnú šošovku podľa zákonov geometrickej optiky
•	Vypočítať polohu obrazu a určiť jeho vlastnosti
•	Opísať a graficky znázorniť chod lomeného svetelného lúča a grafickú konštrukciu obrazu sústavou tenkých šošoviek
•	Odvodiť Gulstrandovu rovnicu a chápať jej význam pre prax
•	Poznať jednotlivé typy sférických šošoviek a vysvetliť ich odlišnosti
•	Odvodiť vrcholovú lámavosť sférických šošoviek
•	Popísať jednotlivé typy sférických šošoviek na základe optickej mohutnosti a ich hrubky
•	Objasniť najdôležitejšie charakteristiky sústavy dvoch tenkých šošoviek

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Okuliarové šošovky s asférickými plochami 
Témy:   Rozdelenie šošoviek, zobrazovanie cylindrickými šošovkami 
Kľúčové pojmy: Cylindrické, tórické okuliarové šošovky, hlavné rezy, 

Výkonový štandard:

•	Opísať a graficky znázorniť cylindrickú a plan cylindrickú plochu
•	Popísať a graficky znázorniť sferocylindrickú šošovku
•	Popísať a graficky znázorniť sferotorickú okuliarovú šošovku
•	Popísať a graficky znázorniť zobrazovanie pláncylindrickou sferotorickou okuliarovou šošovkou
•	Popísať šikmo skrížené valcové šošovky, kolmé valcove šošovky a sferocylindrické kombinácie

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Chyby optického zobrazovania 
Témy:   Ideálne a skutočné zobrazovanie, monochromatické chyby, chromatické chyby 
Kľúčové pojmy: otvorová chyba, skreslenie, astigmatismus, sklenutie, koma, farebná chyba polohy a veľkosti obrazu

Výkonový štandard:

•	Vedieť základné rozdelenie chýb optického zobrazovania
•	Opísať a graficky znázorniť príčiny vzniku otvorovej chyby, jej priebeh a možnosť korekcie
•	Vypočítať veľkosť otvorovej chyby
•	Popísať a graficky znázorniť príčiny vzniku zkreslenia, astigmatizmu, sklenutia, komy a farebných chýb, ich  priebeh a možnosť korekcie
•	Špecifikovať negatívny dopad jednotlivých chýb na optické zobrazovanie

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Geometria prizmatického efektu 
Témy:   Prizmatický efekt a jeho smer 
Kľúčové pojmy: decentrácia sferickej, sferocylindrickej a válcovej šošovky 

Výkonový štandard:

•	Vedieť popísať a graficky znázorniť prizmaticky efekt decentrovanej sferickej a sferocylindrickej kombinácie 
•	Opísať a graficky znázorniť prizmatický efekt valcovej a guľovej šošovky

Obsahový štandard:

Tematický celok: Fotometria 
Témy:   Fotometrické veličiny a ich jednotky, spektrálna citlivosť oka, teplota chromatičnosti svetelných zdrojov .
Kľúčové pojmy: optika, svetlo, viditeľné spektrum, svietivosť, žiarivý tok, osvetlenie, jas, 
spektrálna farba 

Výkonový štandard:
 
•	Vysvetliť najdôležitejšie fotometrické pojmy a ich význam pre prax
•	Priradiť k najdôležitejším fotometrickým veličinám jednotky a uviesť vzájomné vzťahy 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Intenferencia svetla 
Témy:   Základy fyzikálnej optiky, poznatky o interferencii svetla a ich využitie v praxi
Kľúčové pojmy: optika, svetlo, elektromagnetická vlna, vlnenie, interferenčné minimá a maximá, Newtonové krúžky, interferometre, antireflexné vrstvy 

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť najdôležitejšie pojmy a význam interferencie svetla pre prax
•	Vysvetliť podstatu  antrireflexných vrstiev a ich význam pre skvalitnenie zobrazovania okuliarových šošoviek a pre kvalitu videnia 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ohyb svetla 
Témy:   Základné poznatky o ohybe svetla a ich vyžitie  v praxi
Kľúčové pojmy: optika, svetlo, Huygensov – Fresnelov princíp, difrakčný obraz, ohyb svetla na štrbine, na dvojštribine, dráhový rozdiel, rozlišovacia schopnosť optických prístrojov 

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť najdôležitejšie pojmy a význam ohybu svetla pre prax
•	Vysvetliť podstatu  ohybu svetla na jednej štrbine, na dvojštrbine a jeho využitie pri optických prístrojoch
•	Vysvetliť pojem rozlišovacia schopnosť R optického prístroja 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Polarizácia  svetla 
Témy:   Prirodzené a polarizované svetlo, polarizácia odrazom a lomom, využitie polarizovaného svetla v praxi
Kľúčové pojmy: optika, svetlo, polarizátor, analyzátor, dichroizmus, Nicolov hranol, polaroid, polarizačný filter, fotoelasticimetria 

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť najdôležitejšie pojmy a význam poarizácie svetla pre prax
•	Vysvetliť podstatu  polarizačných filtrov a ich význam pre skvalitnenie zobrazovania okuliarových šošoviek a pre kvalitu videnia 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Optické prístroja 
Témy:   Subjektívne, objektívne a laboratórne optické prístroje
Kľúčové pojmy: optika, svetlo, lupa, mikroskop, ďalekohľad, fotografický a premietací prístroj, refraktometer, fokometer 

Výkonový štandard:

•	Popísať a vysvetliť funkčný princíp lupy a jej využitie pre prax v očnej optike
•	Popísať a vysvetliť funkčný princíp mikroskopu a jeho využitie pre prax
•	Popísať a vysvetliť funkčný princíp ďalekohľadu, konštrukčné typy jeho využitie pre prax, so zameraním na  očnú optiku
•	Popísať a vysvetliť funkčný princíp fotoaparátu a premietacieho prístroja a ich využitie pre prax
•	Popísať a vysvetliť funkčný princíp autorefraktometra a fokometra a ich využitie pre prax v očnej optik

UČEBNE OSNOVY PREDMETU
                            PRÍSTROJOVÁ OPTIKA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet prístrojová optika na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z   geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, okuliarovej techniky, matematiky, fyziky, náuky o zraku, technológie, prispieva k  pochopeniu rôznych možnosti diagnostických a liečebných oftalmologických prístrojoch a optických prístrojoch a optických meradlách, používaných v očnej optike, so zameraním na matematické zdôvodnenie optických javov, súvisiacich s ľudským okom, korekciou refrakčných chýb a ich aplikáciu v odbornej praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie. 

CIELE UČEBNÉHO PREDMETU

	Cieľom vyučovania okuliarovej optiky je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet okuliarová optika je teoretický základ, na ktorý nadväzujú cvičenia v optickom laboratóriu a okuliarová technika. 

ROZPIS UČIVA

3. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
4. ročník 1 hodina týždenne, spolu 30 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Úvod do  prístrojovej optiky 
Témy:   Základné pojmy prístrojovej optiky
 Kľúčové pojmy: optika, svetlo, spektrum, optický prístroj 

Výkonový štandard:

•	Vysvetliť podstatu prístrojovej optiky a jej zameranie
•	Vysvetliť pojmy svetlo a spektrum
•	Objasniť  pojem optický prístroj a jeho zadelenie podľa využitia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Pomocné meracie prístroje 
Témy:   Chyby merania, meranie očného rozostupu, meranie polomeru krivosti, meranie parametrov okuliarových šošoviek, meranie indexu lomu
Kľúčové pojmy: optická osa, očný rozostup (PD), PD meter, kolimátor, fokometer, sférometer, refraktometer

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem meranie a definovať možné chyby merania
•	Opísať postup s spôsoby merania očného rozostupu
•	Popísať sférometer a postup pri meraní polomeru krivosti plochy okuliarovej šošovky
•	Popísať a graficky znázorniť optické schéma kolimátora
•	Popísať a graficky znázorniť optické schéma fokometra
•	Popísať a graficky znázorniť optické schéma univerzalného refraktometra na meranie indexu lomu

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie zrakovej ostrosti a refrakcie 
Témy:   Optotypy, akomodačné pravítko, sada skúšobných šošoviek a skúšobný okuliarový rámik, skiaskopia, meranie astigmatizmu, objektívne stanovenie refrakcie oka
Kľúčové pojmy: rozlišovacia schopnosť oka, optotypové znaky, segmenty sady skúšobných šošoviek,, vyšetrovacie zrkadlo, retinoskop, skiaskop, červený reflex, skiaskopické lišty,  placidov keratoskop, autorefraktokeratometer, oftalmometer 

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem rozlišovacia schopnosť oka a graficky znázorniť princíp konštrukcie optotypových znakov  .
•	Popísať  optotyp do diaľky a objasniť základné pravidlá pre jeho používanie pri zisťovaní zrakovej ostrosti (vízu)
•	Popísať  optotyp do blízka a objasniť základné pravidlá pre jeho používanie 
•	Popísať Princeoovo akomodačné pravítko a objasniť jeho používanie pre zisťovanie akomodačnej šírky oka
•	Popísať sadu skúšobných šošoviek, skúšobný okuliarový rámik a objasniť ich používanie pre zisťovanie korekcie oka
•	Popísať vyšetrovacie zrkadlo a objasniť  zásady pre jeho požívanie pri skiaskopii
•	Popísať retinoskop (skiaskop) a objasniť  zásady pre jeho požívanie 
•	Popísať vyšetrovacie lišty a objasniť  zásady pre jeho požívanie pri skiaskopii
•	Popísať Placidov keratoskop a objasniť  zásady pre jeho požívanie pri orientačnom zisťovaní rohovkového astigmatizmu
•	Popísať Javalov oftalmometer a objasniť  zásady pre jeho požívanie pri objektívnom meraní rohovkového astigmatizmu
•	Popísať Hartingerov koincidenčný  refraktometer a objasniť  zásady pre jeho požívanie pri objektívnom stanovení refrakcie oka
•	Popísať optický systém refraktometeru a objasniť  jeho požívanie pri objektívnom stanovení refrakcie oka a meraní rohovkového astigmatizmu

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie očného pozadia 
Témy:   Oftalmoskopia, meranie vnútroočného tlaku, komorového uhla, lokalizovanie cudzích telies v oku
Kľúčové pojmy: priama a nepriama oftalmoskopia, tonometer, očná gonioskopická šošovka, Langeho sklerálna lampa, lokalizátor cudzích telies 

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem vizuálne vyšetrenie očného pozadia  .
•	Popísať  vyšetrovaciu metódu – oftalmoskipiu a objasniť odlišnosti priamej a nepriamej oftalmoskopie pri vyšetrovaní očného pozadia
•	Popísať  postup pri vyšetrovaní vnútroočného tlaku objasniť odlišnosti pri kontaktnom a bezkontaktnom meraní vnôtročoného tlaku
•	Objasniť  pojem komorový uhol a popísať postup pri jeho vyšetrení gonioskopickou šošovkou
•	Vysvetliť postup vyšetrenia oka jeho presvetľovaním Langeho sklerálnou lampou
•	 Popísať  postup pri lokalizovaní cudzích telies v oku

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie zorného poľa oka 
Témy:   Perimetria, kampimetria
Kľúčové pojmy: šírka zorného poľa oka skotóm, perimeter, kampimeter, vyšetrovacie značky

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem zorné pole oka a popísať jeho veľkosť pre obe oči
•	Popísať  vyšetrovaciu metódu – perimetriuiu a objasniť odlišnosti perimetrie a kampimetrie pri vyšetrovaní zorného poľa oka

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie funkcii okohybných svalov 
Témy:   Binokulárne videnie a jeho poruchy, zisťovanie strabizmu
Kľúčové pojmy: ortofória, fixačný reflex, heterofória, strabizmus,  testy na zisťovanie heterofórii, prizmatické lišty

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem ortofória a fixačný reflex a popísať jeho význam pre správne postavenie oči
•	Popísať  a objasniť odchýlky od dokonalého postavenia oči – heterofórie a strabizmus
•	Popísať Madoxovu doštičku a Madoxov vyšetrovací kríž a objasniť postup pre zisťovanie odchýliek od dokonalého postavenia očí
•	Popísať  a objasniť vyšetrovanie strabizmu pomocou Worthových svetiel
•	Popísať  a objasniť vyšetrovanie strabizmu pri použití prizmatickej lišty

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie zorného poľa oka 
Témy:   Perimetria, kampimetria
Kľúčové pojmy: šírka zorného poľa oka skotóm, perimeter, kampimeter, vyšetrovacie značky

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem zorné pole oka a popíšte jeho veľkosť pre obe oči
•	Popísať  vyšetrovaciu metódu – perimetriuiu a objasniť odlišnosti perimetrie a kampimetrie pri vyšetrovaní zorného poľa oka

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vyšetrenie farbocitu 
Témy:   Farebné videnie, poruchy farebného videnia
Kľúčové pojmy: farbocit, trichromatický systém, aktívne a subtraktívne skladanie farieb 

Výkonový štandard:

•	Objasniť  pojem farebné videnie  a popísať trichromatický systém (červená, zelená, modrá) jeho význam pre správne farebné videnie
•	Popísať  a objasniť odchýlky od dokonalého vnímania farieb
•	Popísať vyšetrovanie porúch farebného videnia a objasniť jednotlivé metódy

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Prístroje na vonkajšie vyšetrenie oka 
Témy:   Štrbinova lampa, vyšetrovacia očná lupa
Kľúčové pojmy: binokulárny mikroskop, očná kĺbová lampa,, ručná očná lampa

Výkonový štandard:

•	Popísať štrbinovú lampu a objasniť  možnosti jej vyžitia pri vyšetrovaní oka
•	Popísať vyšetrovaciu očnú lupu a objasniť  možnosti jej vyžitia pri vyšetrovaní vonkajších časti oka
•	Popísať exoftalmometer a objasniť  možnosti jeho vyžitia pri zisťovaní polohy oka

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Liečebno – ortoptické prístroje 
Témy:   Binokulárnej videnie, poruchy binokulárneho videnia a ich vyšetrovanie
Kľúčové pojmy: fúzia, stereopsia, steroskop, troposkop, cyklodeviácie, synoptofor

Výkonový štandard:

•	Objasniť správne binokulárne videnie a popísať jeho stupne  
•	Popísať stereoskop a objasniť jeho využitie pri diagnostikovaní a liečení porúch binokulárneho videnia 
•	Popísať amblyoskop a objasniť jeho využitie pri diagnostikovaní a lečení porúch binokulárneho videnia 
•	Popísať troposkop a objasniť jeho využitie pri diagnostikovaní vertikálnych horizontálnych odchýliek a cyklodeviácii 
•	Popísať synoptofor a objasniť jeho využitie pri diagnostikovaní, meraní precvičovaní a zlepšovaní binokulárneho videnia
•	Popísať cheiroskop a objasniť jeho využitie pri  lečení porúch binokulárneho videnia a nácviku fúzie 

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
                      OKULIAROVÁ OPTIKA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet okuliarová optika na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z   geometrickej a vlnovej optiky, matematiky, fyziky, náuky o zraku, technológie, prispieva k pochopeniu rôznych možnosti korekcii zraku so zameraním na matematické zdôvodnenie optických javov, súvisiacich s ľudským okom, korekciou refrakčných chýb a ich aplikáciu v odbornej praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie (optometria, medicína, a pod.).

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania okuliarovej optiky je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet okuliarová optika je teoretický základ, na ktorý nadväzujú cvičenia v optickom laboratóriu a okuliarová technika. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín
2. ročník 3 hodiny týždenne, spolu 99 hodín
3. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 66 hodín
4. ročník 2 hodiny týždenne, spolu 60 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Dohoda v označovaní geometricko-optických veličín 
Témy:   Kladný a záporný smer pre chod lúčov, veľkosti uhlov a polohy predmetu a obrazu.
Kľúčové pojmy: optická osa, kolmica, ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body,  

Výkonový štandard:

•	Popísať kladný (záporný) smer svetelného lúča lámavou plochou
•	Zostrojiť schému s označením kladných (záporných) veličín
•	Popísať kladný (záporný) smer meraných vzdialenosti (úsečiek) od vrcholu lámavej  plochy
•	Popísať kladnú (zápornú) orientáciu uhlov vo vzťahu ku kolmici a k optickej osi

Obsahový štandard:

Tematický celok: Odvodenie základných vzťahov pre výpočet schématického oka 
Témy:   Odvodenie zákona lomu, a výpočtu optické mohutnosti. Odvodenie Gausovej zobrazovacej rovnice
Kľúčové pojmy: optická osa, indexy lomu , ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body, chod lúča, dopadové uhly 

Výkonový štandard:

•	Opísať chod lúča monochromatického svetla z prostredia s indexom lomu (n) cez optické  rozhranie do prostredia s indexom lomu (n')
•	Popísať chod lúča monochromatického svetla z prostredia s indexom lomu (n) cez rovinné optické rozhranie, kde sa lomí do prostredia s indexom lomu (n') a zostrojiť základné   optické schéma s označením základných optických veličín
•	Odvodiť zákon lomu pre chod monochromatického svetelného lúča podľa schémy pre   lom.
•	Definovať pojem paraxiálny priestor v optickom zobrazovaní
•	Popísať chod lúča monochromatického svetla z prostredia s indexom lomu (n) sférickou  plochou s polomerom krivosti (r), kde sa lomí do prostredia s indexom lomu (n')  zostrojiť  základné optické schéma s označením základných optických veličín
•	Odvodiť optickú mohutnosť sférickej plochy, ktorá oddeľuje dve rôzne optické prostredia  podľa schémy lom lúča na sférickej ploche
•	Odvodiť Gausovu zobrazovaciu rovnicu pre lom na  sférickej ploche, ktorá oddeľuje dve  rôzne optické prostredia podľa schémy lom lúča na sférickej ploche
•	Popísať zobrazovanie sústavou dvoch centrovaných (bikonvexných) sférických plôch   v paraxiálnom priestore  a zostrojiť základné optické schéma s označením základných optických veličín
•	Popísať polohu hlavných rovín u šošoviek, ktorá súvisí so zmenou polomerov krivosti
•	Vyjadriť polohu uzlových bodov v imerznom prostredí (rozdielny index lomu pred a za)

Obsahový štandard:
 
Tematický celok: Oko ako optický systém 
Témy:   Gulstrandovo schématické oko, optické mohutnosti.
Kľúčové pojmy: optická osa, indexy lomu , ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body, blízky a ďaleký bod 

Výkonový štandard:

•	Opísať Gulstrandovo schématické oko
•	Popísať a zostrojiť základnú optickú schému oka
•	Určiť polohu základných bodov optického systému oka
•	Popísať ohniskové vzdialenosti, optické mohutnosti, hlavné roviny a body, uzlové body 
•	Vysvetliť základné fyzikálne pojmy a vzťahy optického systému oka
•	Vysvetliť základné pojmy optického zobrazovania

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zraková ostrosť oka  
Témy: Anatomická stavba sietnice, veľkosť obrazu na sietnici, koncepcia optotypov, meranie a zápis vízu
Kľúčové pojmy: sietnica, čapíky tyčinky, žltá škvrna, rozlišovacia medza, optotypové znaky, vízus, zraková ostrosť

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať sietnicu a  opísať jej anatomické zloženie
•	Popísať funkciu čapíkov a tyčiniek
•	Vysvetliť a schematicky znázorniť rozloženie čapíkov na sietnici
•	Odôvodniť kritéria zrakovej ostrosti
•	Vysvetliť konštrukciu optotypov
•	Vysvetliť princíp merania zrakovej ostrosti na základe veľkosti obrazu na sietnici
•	Popísať zrakové vnemy a ich zotrvačnosť a ich vplyv na kvalitu videnia
•	Vysvetliť monokulárne a binokulárne videnie
•	Popísať reakciu na jas predmetov (adaptáciu na osvetlenie) 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Optické zobrazovanie v oku   
Témy: Definícia základných pojmov optického zobrazovania v oku, poloha ďalekého a blízkeho bodu,  akomodačný interval. Rozdiely medzi myopiou, hypermetropiou a emetropiou. Vymedzenie pojmov akomodácie a presbiopie.
Kľúčové pojmy: optická osa, indexy lomu , ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body, blízky a ďaleký bod, elasticita očnej šošovky 

Výkonový štandard:

•	Definovať základné pojmy optického zobrazovania v oku
•	Charakterizovať polohu ďalekého a blízkeho bodu pre ametropické oko
•	Charakterizovať polohu ďalekého a blízkeho bodu pre myopické oko
•	Charakterizovať polohu ďalekého a blízkeho bodu pre hypermetropické oko
•	Definovať akomodačný interval ako oblasť kvalitného videnia 
•	Vysvetliť rozdiely medzi myopiou, hypermetropiou a emetropiou
•	Vymedziť pojem akomodácie a presbyopie

Obsahový štandard:

Tematický celok: Okuliarové šošovky  
Témy: Rozdelenie okuliarových šošoviek na sférické, astigmatické, asférické, uni, bi, tri, multifokálne. Historického  vývoj korekčných členov až po súčasné bodovo zobrazovacie šošovky. Výpočet parametrov jednoduchých typov  šošoviek.
Kľúčové pojmy: okuliarový rámik, očnicový stred, okuliarové šošovky spojné, rozptylné, sférické, asférické, tórické

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť okuliarové šošovky podľa materiálu
•	Rozlíšiť základné typy okuliarových šošoviek z optického hľadiska (spojky, rozptylky)
•	Popísať jednoohniskové, dvojohniskové (bifokálne), trojohniskové (trifokálne),  a progresívne (multifokálne) okuliarové šošovky
•	Zdôvodniť aplikáciu rôznych typov okuliarových šošoviek na danú refrakčnú chybu
•	Vysvetliť centrovanie okuliarových šošoviek
•	Popísať spôsoby centrovania okuliarových šošoviek
•	Načrtnúť historický vývoj korekčných členov až po súčasné bodovo zobrazujúce okuliarov šošovky
•	Objasniť na príkladoch výpočet vrcholovej lámavosti okuliarových šošoviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Sférické refrakčné chyby  
Témy: Krátkozrakosť, ďalekozrakosť a korekčná podmienka do diaľky
Kľúčové pojmy: myopia, hypermetropia, vrcholová lámavosť a jej prepočet pri zmene polohy korekčnej šošovky od vrcholu rohovky, veľkosť obrazu na sietnici

Výkonový štandard:

•	Objasniť fyzikálne – optickú podstatu refrakčných chýb oka – myopie a hypermetropie
•	Vysvetliť zásady správnej korekcie – korekčnú podmienku
•	Odhaliť a zdôvodniť  chyby a nedostatky nesprávnej korekcie
•	Prepočítať zmenu korekcie pri zmene polohy od vrcholu rohovky a vysvetliť dôsledky na veľkosť obrazu na sietnici

Obsahový štandard:

Tematický celok: Axiálna refrakcia oka  
Témy: Osová a systémová axiálna refrakcia, dĺžka oka a jej vplyv na refrakciu oka Kľúčové pojmy: myopia, hypermetropia, vrcholová lámavosť a jej výpočet pri zmene dĺžky oka

Výkonový štandard:

•	Objasniť osovú a systémovú (indexovú) podstatu refrakčných chýb oka – myopie a hypermetropie
•	Prepočítať zmenu refrakcie pri zmene dĺžky oka

Obsahový štandard:

Tematický celok: Afakia  
Témy: Definovanie afakkie, možnosti korekcie afakického oka
Kľúčové pojmy: extrakcia očnej šošovky, optický systém oka, okuliarová, kontaktná a intraokulárna šošovka

Výkonový štandard:

•	Objasniť optickú podstatu refrakčnej chyby oka – afakie
•	Vysvetliť zásady a možnosti korekcie afakického oka
•	Vyhodnotiť výhody a nevýhody rôznych možnosti korekcie
•	Prepočítať zmenu korekcie pri zmene polohy od vrcholu rohovky a vysvetliť dôsledky na veľkosť obrazu na sietnici

Obsahový štandard:

Tematický celok: Akomodácia  oka
Témy: Duaneova krivka akomodačného výkonu, určenie prídavku do blízka
Kľúčové pojmy: okuliarová a kontaktná šošovka, relatívna akomodácia, presbyopia, Duanemová tabuľka, ďalekozrakosť, krátkozrakosť, astigmatizmus, meranie konvergencie

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť akomodáciu  
•	Popísať  a vysvetliť akomodačný interval v súvislosti s vekom a refrakčnou chybou 
•	Popísať a objasniť presbyopiu a anomálie akomodácie
•	Popísať a objasniť konvergenciu a jej anomálie  
•	Prepočítať zmenu korekcie pri zmene polohy od vrcholu rohovky a vysvetliť dôsledky na veľkosť obrazu na sietnici

Obsahový štandard:

Tematický celok: Astigmatizmus   
Témy: Rozdelenie astigmatismu, príčiny a korekcia 
Kľúčové pojmy: okuliarová a kontaktná šošovka, Javalova podmienka, cylindrické, torické plochy a astigmatické okuliarové šošovky

Výkonový štandard:

•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pre astigmatusmus hypermetropického oka
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pre astigmatusmus myopického oka
•	Vedieť prepočítať hodnotu astigmatickej korekcie
•	Riešiť vhodným spôsobom modelové situácie korekcie okuliarovými a kontaktnými sferotorickými šošovkam
•	Objasniť Javalovú podmienku

Obsahový štandard:

Tematický celok: Kontaktné šošovky   
Témy: Rozdelenie kontaktných šošoviek,  individuálne kontaktné  šošoviky  
Kľúčové pojmy: aplikácia kontaktných šošoviek, individuálna a sériová výroba, výrobný proces, indexy lomu,  katalógový sortiment, farbenie kontaktných šošoviek

Výkonový štandard:

•	Rozdeliť a rozlíšiť kontaktné šošovky podľa materiálu a dĺžky aplikácie na oku
•	Vedieť poradiť potrebnú starostlivosť o kontaktné šošovky, hygienické požiadavky a nároky na ich aplikáciu 
•	Vedieť poradiť a doporučiť vhodný typ kontakných šošoviek a objednať v potrebných parametroch 
•	Prepočítať vrcholovú lámavosť sferickej a torickej kontaktnej šošovky vo vzťahu ku korekcii v okuliaroch

Obsahový štandard:

Tematický celok: Heteroforie - tropie   
Témy: Rozdelenie základných typov okohybných odchyliek, zásady korecie  
Kľúčové pojmy: okuliarová a kontaktná šošovka sferická, torická, prizmatický efekt okuliarovej šošovky

Výkonový štandard:

•	Popísať a vymedziť pojem forii a tropii 
•	Objasniť a popísať základné typy okohybných odchyliek a ich nápravu (korekciu)
•	Vysvetliť zásady klínovej (prizmatickej) korekcie, decentrácie sferickej a astigmatickej šošovky
•	Rišiť modelove situácie zložitešej korekcie strabizmu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vedľajšie optické účinky okuliarovej korekcie   
Témy: Zmeny vo vnímaní peraspektívy, veľkosť zorného poľa, deformácie obrazu  
Kľúčové pojmy: okuliarová a kontaktná šošovka sferická, torická, prizmatický efekt okuliarovej šošovky, odrazivosť, absopcia, parazitné svetlo

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť vedľajšie optické účinky okuliarovej korekcie 
•	Objasniť a popísať možnosti minimalizácie nepriaznivých účinkov ich nápravu vhodnou poradenskou službou užívateľovi korekcie (odrazivosť, absobciu, parazitné svetlo, antireflexné vrstvy, polarizačné filtre)

Obsahový štandard:

Tematický celok: Tupozrakosť   
Témy: Rozdelenie amblyoppie, možnosti korekcie, pomôcky pre slabozrakých  
Kľúčové pojmy: lupa, lupové a ďalekohľadové okuliare, hyperkorekcia, 

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť stav, príčiny vzniku a typy amblyopii  
•	Objasniť a popísať základné typy pomôcok pre slabozrakých a zrakovo ťažko postihnutých a ich použitie (lupa, lupové a ďalekohľadové okuliare, hyperkorekcia)
•	Poskytnúť poradenskú službu a poučiť užívateľov týchto pomôcok, vysvetliť výhody a upozorniť na ch nevýhody

Obsahový štandard:

Tematický celok: Binokulárne videnie   
Témy: Rozdelenie stupňov binokulárneho videnia, stereoskopické videnie  
Kľúčové pojmy: polomer stereoskopického videnia, stereoskopická paralaxia, horopter, diplopia 

Výkonový štandard:

•	Popísať vývoj binokulárneho videnia a objasniť príčiny, ktoré ho ovplyvňujú
•	Objasniť a definovať základné pojmy binokulárneho videnia a vysvetliť na príkladoch  kvalitatívne stupne
•	Dokumentovať na príkladoch vnímanie trojrozmerných obrázkov

Obsahový štandard:

Tematický celok: Anizometripoia a anizeikonia   
Témy: Rozdelenie anizeikonie a vplyv na vizuálny vnem, možnosti korekcie   
Kľúčové pojmy: okuliarová a kontaktná šošovka sferická, torická, rozdielna korekcia, veľkosť obrazu na sietnici 

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť stav, príčiny vzniku anizeikonie  
•	Objasniť a popísať možnosti korekcie anizometripie 
•	Poskytnúť poradenskú službu pri problémoch s periferným videním u anizometropickej korekcie, vysvetliť výhody a upozorniť na nevýhody

Obsahový štandard:

Tematický celok: Špeciálne okuliare   
Témy: Rozdelenie špecialnych okuliarov, filtre a clony   
Kľúčové pojmy: absopčné, stenopeické, oklúzne, ptózové, strelecké, plavecké okuliare 

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť význam špecialnych liečebných okuliarov o poradiť pri ich používaní (absopčné, stenopeické, oklúzne, ptózové) 
•	Poskytnúť poradenskú službu pri ponuke streleckých a plaveckých okuliarov s korekciou, vysvetliť výhody a upozorniť na nevýhody
•	Popísať a objasniť význam špecialnych fitrov a používanie clony u liečebných okuliarov o poradiť pri ich používaní 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zrakové klamy  
Témy: Rozdelenie a definovanie zrakových klamov   
Kľúčové pojmy: psychológia vnímania, zmeny kontrastu, tvaru a vzdialenosti 

Výkonový štandard:

•	Popísať pojem zrakový klam a objasniť na príklade  
•	Vedieť vyhľadať informácie, ktoré sa týkajú tejto problamatiky

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
                  OKULIAROVÁ TECHNIKA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet okuliarová technika na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z   geometrickej a vlnovej optiky, matematiky, fyziky, náuky o zraku, technológie,  cvičenia v optickom laboratóriu, prispieva k pochopeniu rôznych možnosti korekcii zraku so zameraním na matematické zdôvodnenie optických javov, súvisiacich s ľudským okom, korekciou refrakčných chýb a ich aplikáciu v odbornej praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie (optometria, medicína, a pod.).

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania okuliarovej optiky je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet okuliarová technika je teoretický základ, na ktorý nadväzujú cvičenia v optickom laboratóriu. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín
2. ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín, z toho 33 hodín cvičení
3. ročník 1 hodina týždenne, spolu 33 hodín, z toho 33 hodín cvičení
4. ročník 1 hodina týždenne, spolu 30 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Historický vývoj okuliarov 
Témy:   Prehľad vývoja okuliarov a optických korekčných pomôcok od stredoveku po súčasnosť.
Kľúčové pojmy: optické sklené gule, nýtované okuliare (kamene na čítanie),  nožnicové okuliare, lorňon, monokulár, škripcové okuliare, beryl  

Výkonový štandard:

•	Popísať dôležité medzníky vývoja korekčných pomôcok až po súčasne úžívane okuliare a optické pomôcky.
•	Popísať a schématicky znázorniť nýtované okuliare (kamene na čítanie),  nožnicové okuliare, lorňon, monokulár, škripcové okuliare.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Názvoslovie a popis okuliarov 
Témy:   Odborné názvoslovie u okuliarov a optických pomôcok
Kľúčové pojmy: plastový, kovový a kombinovaný okuliarový rámik, konštrukčné časti rámika, časti a súčasti

Výkonový štandard:

•	Preukázať orientáciu v odbornom názvosloví a rozdelení u jednotlivých typoch a druhoch, časti a súčasti 
•	Popísať a vysvetliť výhody a nevýhody jednotlivých typov okuliarových rámikov

Obsahový štandard:

Tematický celok: Meracie systémy v očnej optike
Témy:   Meranie okuliarových rámikov, meranie PD, uhlomer, Wesely-ho keratometer, meranie prehnutia okuliarového stredu.
Kľúčové pojmy: optická osa, indexy lomu , ohniská, hlavné body, hlavné roviny, uzlové body, blízky a ďaleký bod plastový, kovový a kombinovaný okuliarový rámik, TABO, PD meradlá, videosystémy, uhlomer,

Výkonový štandard:

•	Opísať systém merania okuliarových rámikov na ose a do obdĺžnika a vysvetliť rozdiely oboch systémov
•	Popísať a vysvetliť princíp TABO schémy 
•	Preukázať ovládanie PD meradiel
•	Preukázať ovládanie digitálnych PD meradiel
•	Preukázať zvládnutie merania inklinácie okuliarov a orientáciu okuliarového stredu, vrátane jeho prehnutia 
•	Preukázať zvládnutie merania axiálnej polohy okuliarovej šošovky ku vrcholu rohovky
•	Vysvetliť princíp využitia aplikovanej informatiky a špeciálnych programov na meranie potrebných parametrov a optimálne nastavenie okuliarových šošoviek pre konkrétny okuliarový rámik 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Morfológia hlavy  
Témy: Anatomiia, fyziognómia a morfológia hlavy
Kľúčové pojmy: kostná stavba lebky, chrupavky, svaly a nervový systém,  cievny systém, koža , nosný koreň, ucho vo vzťahu ku okuliarom,

Výkonový štandard:

•	Charakterizovať účelovú anatómiu a morfológiu hlavy ako súčasť komplexných poznatkov, potrebných pri správnom výbere okuliarového rámiku, aby okrem refrakčnej funkcie boli pohodlné a dotvárali osobnosť užívateľa
•	Popísať chrupavkovité tkanivá na hlave, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky
•	Popísať vybrané svalové tkanivá na hlave, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky
•	Popísať  nervový systém na hlave, jeho časti, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky
•	Popísať cievny systém na hlave,  jeho časti, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky
•	Popísať chrupavkovité tkanivá na hlave, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky
•	Popísať kožné tkanivá na hlave, ktoré majú priamy kontakt s okuliarmi a dôležitý význam pre pohodlné užívanie korekčnej pomôcky, vysvetliť význam zaťaženia kože a statiku okuliarov

Obsahový štandard:

Tematický celok: Prispôsobovanie okuliarových rámikov   
Témy: Kontaktné miesta na hlave, kontrola symetrie, vertikálne a horizontálne vyrovnanie
Kľúčové pojmy: optická a pohľadová osa, nosník, stranica, koncovka, okuliarový stred, , nosný koreň, ucho vo vzťahu ku okuliarom
 
Výkonový štandard:

•	Ovládať zásady predbežného prispôsobenia okuliarov
•	Vyhodnotiť vstupné parametre na okuliarovom rámiku
•	Namerať a individuálne upraviť  uhol roztvorenia straníc
•	Namerať a individuálne upraviť  dĺžku straníc a upraviť zakrivenie koncovky podľa anatomickej stavby okolo ucha
•	Kontrolovať symetriu okuliarov, a okuliarový stred horizontálne a vertikálne individuálne upraviť
•	Riešiť optimalizáciu potrebnej pevnosti a primeraného pohodlia užívania okuliarov prakticky pri cvičeniach podľa potrieb figuranta

Obsahový štandard:

Tematický celok: Inklinácia okuliarových rámikov   
Témy: Kontaktné miesta na hlave, pohľadová osa a inklinácia vertikálne a horizontálne vyrovnanie
Kľúčové pojmy: optická a pohľadová osa, nosník, stranica, uhol zovretia s očnicovym stredom, nosný koreň, ucho vo vzťahu ku okuliarom
 
Výkonový štandard:

•	Ovládať zásady predbežného prispôsobenia okuliarov a úpravu inklinácie
•	Vyhodnotiť vstupné parametre na okuliarovom rámiku vo vzťaho pohľadová osa a sklon očnicového stredu
•	Namerať a individuálne upraviť  uhol stranica a očnicový stred (inklináciu)
•	Namerať a individuálne upraviť  dĺžku straníc a upraviť zakrivenie koncovky podľa anatomickej stavby okolo ucha
•	Kontrolovať symetriu okuliarov, a okuliarový stred horizontálne a vertikálne individuálne upraviť
•	Riešiť optimalizáciu potrebnej pevnosti a primeraného pohodlia užívania okuliarov prakticky pri cvičeniach podľa potrieb figuranta

Obsahový štandard:

Tematický celok: Centrovanie okuliarových šošoviek  
Témy: Zásady centrovania základných typov okuliarových šošoviek, vyhodnotenie vstupných parametrov, korekčný zámer, veľkosť korigovaného zorného poľa
Kľúčové pojmy: okuliarový rámik, očnicový stred, okuliarové šošovky sférické, astigmatické, asférické, uni-bi-tri-multi-fokálne, lentikulárne spojné, rozptylné, sférické, asférické, tórické, klínová korekcia, centrovacie TABO schéma

Výkonový štandard:

•	Poznať zásady,  popísať a prakticky centrovať jednoohniskové okuliarové šošovky sférické, tórické, podľa  zadaných parametrov
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky centrovať bifokálne a trifokálne okuliarové šošovky sférické, tórické, podľa  zadaných parametrov
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky centrovať jednoohniskové okuliarové šošovky sférické, tórické, podľa  zadaných parametrov
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky centrovať multifokálne (progresívne) okuliarové šošovky sférické, tórické, podľa  zadaných parametrov
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky centrovať lentikulárne jednoohniskové a bifokálne okuliarové šošovky sférické, tórické, podľa  zadaných parametrov
•	Vyhodnotiť vstupné parametre (funkčný priemer okuliarových šošoviek, limitnú veľkosť očnice, pupilárnu vzdialenosť, očnicový rozostup) a ich vplyv na veľkosť zorného poľa, kvalitu videnia a zrakové pohodlie a optimalizovať prípadné negatívne vplyvy

Obsahový štandard:

Tematický celok: Rešpektovanie delta vzdialenosti  
Témy: Zásady zisťovania vzdialenosti zadnej plochy okuliarovej šošovky od vrcholu rohovky, prepočet dioptrickej hodnoty v dôsledku zmeny polohy okuliarovej šošovky od vrcholu rohovky (delta vzdialenosť)
Kľúčové pojmy: okuliarový rámik, skúšobný okuliarový rámik, delta vzdialenosť  stred a vrcholy okuliarových šošoviek, centrovacie TABO schéma

Výkonový štandard:

•	Vyhodnotiť vstupné parametre vzdialenosti skúšobnej šošovky, predpisu korekcie a porovnať pri konkrétnom okuliarovom rámiku
•	Vyhodnotiť dôsledok zmeny axiálnej pozície v súlade s odlišným podmienkami na očnej ambulancii a u očného optika
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky prezentovať zmenu korekcie v súlade so zmenenými podmiekami

Obsahový štandard:

Tematický celok: Objednávanie základných a špeciálnych  okuliarových šošoviek  
Témy: Zásady objednávania základných typov okuliarových šošoviek, objednávanie špeciálnych, receptových okuliarových šošoviek
Kľúčové pojmy: okuliarové šošovky základné, minrálne, plastové,  sférické, astigmatické, asférické, uni-bi-tri-multi-fokálne, lentikulárne spojné, rozptylné, sférické, asférické, tórické, klínová korekcia, 

Výkonový štandard:

•	Poznať zásady,  popísať a prakticky prezentovať prácu s katalógom výrobcu – dovozcu základných okuliarových šošoviek, podľa typu, optických vlastnosti, priemeru a ceny
•	Poznať zásady,  popísať a prakticky prezentovať prácu s katalógom výrobcu – receptových okuliarových šošoviek, podľa konkrétnych parametrov a typu, optických vlastnosti, priemeru a ceny
•	Prezentovať pri  cvičeniach simulové situácie pre ponuku základných a špecialnych okuliarových šošoviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Komplexná činnosť očného optika  
Témy: Zásady etiky ponuky a predaja v očnej optike, príjem objednávky, zhotovenie a výdaj korekčnej pomôcky, nácvik vedenia účelového rozhovoru, špecifiká obsluhy detí
Kľúčové pojmy: očná optika ako služba, ktorá nadväzuje na zdravotnú starostlivosť, pracovné operácie, vystavenie objednávky, zhotovenie, výdaj, poučenie, kontrola a vyhodnotenie dodržania parametrov 

Výkonový štandard:

•	Poznať zásady etiky služby očná optika, ktorá nadväzuje na zdravotnú starostlivosť
•	Poznať a  popísať optimalizovaný sled služieb v očného  optika
•	Poznať a prakticky prezentovať pracovné postupy a operácie od prevzatia objednávky, namerania potrebných parametrov a poskytnutia širokej ponuky okuliarových rámikov, okuliarových šošoviek pre konkrétneho užívateľa s dôrazom na  kvalitu, zrakové pohodlie a cenovú dostupnosť
•	Nacvičiť účelový rozhovor medzi očným optikom a užívateľom služieb v očnej optike
•	Poznať špecifiká obsluhy detí
•	Poznať zásady a prakticky prezentovať preverenie dodržania zadaných parametrov korekčnej pomôcky – okuliarov tak, aby užívateľovi bolo zabezpečené kvalitné a pohodlné videnie 

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
 ZÁKLADY REFRAKCIE
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet základy refrakcie na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z praktickej činnosti na očnej optike a teoretických poznatkov  z geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, základov refrakcie,  didaktický systém poznatkov o anatómii a fyziológii zrakového orgánu, zásad hygieny zraku a základy merania refrakčných chýb ľudského oka tak, aby konečný výrobok, slúžiaci ku  optickej korekcie ľudského oka optimálne kompenzoval refrakčnú chybu. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 
V požadovanom rozsahu sa predmet zaoberá tiež zhotovením a prísne individuálnym prispôsobením špeciálnych pomôcok, ktoré sa okrajovo používajú žiaducom ovplyvnení niektorých dôsledkov patologického stavu ľudského organizmu.
Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania predmetu základy refrakcie je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva náuky o zraku, geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky okuliarovej techniky ako aj z oblasti dielensko-technickej. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. 

ROZPIS UČIVA

4.	ročník 2 hodiny týždenne, spolu 60 hodín

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:

Tematický celok: Očné ťažkosti z refrakčných chýb 
Témy:   Refrakčné chyby, zrakové ťažkosti, liečenie refrakčných chýb
Kľúčové pojmy: oko, videnie, slepota, malé refrakčné chyby, zrakové, očné a prídavné ťažkosti

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť vplyv malých refrakčných chýb na človeka a na kvalitu jeho videnia
•	Vysvetliť a popísať zrakové, očné a prídavné ťažkosti, spojené s malými refrakčnými chybami
•	Objasnite možnosti liečenia ťažkosti, spojené s malými refrakčnými chybami

Obsahový štandard:

Tematický celok: Refrakcia oka  
Témy: Fyziologické optické chyby oka, patologické optické chyby oka  
Kľúčové pojmy: rohovka, očná šošovka, uzlový bod, optická osa, redukované oko podľa Gulstranda, žltá škvrna, zrakový nerv

Výkonový štandard:

•	Popísať anatomickú stavbu oka a optické parametre, ktoré priamo vplývajú na videnie 
•	Definovať  pojmy refrakcia rohovky a šošovky  
•	Vysvetliť pojem redukované oko podľa Gulstranda
•	Vysvetliť a popísať vytvorenie obrazu na sietnici
•	Popísať a objasniť  optické chyby oka
•	Popísať a objasniť  patologické chyby oka 

Obsahový štandard:

Tematický celok: Refrakčné chyby oka   
Témy: Hypermetropia, myopia, astigmatismus, anizometropia, afakia, anizeikonia, nočná myopia. 
Kľúčové pojmy: ďalekozrakosť, krátkozrakosť, astigmatizmus, zmeny refrakcie, nočná krátkozrakosť, anizometropia, afakia, anizeikonia 

Výkonový štandard:

•	Popísať a graficky znázorniť hypermetropické oko
•	Popísať a graficky znázorniť myopické oko
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pre astigmatusmus hypermetropického oka
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pre astigmatusmus myopického oka
•	Popísať a objasniť  anizometropické oko
•	Popísať a objasniť  afakické oko
•	Popísať a objasniť  anizeikoniu
•	Popísať a objasniť  nočnú myopiu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Akomodácia a konvergencia  
Témy: akomodácia očnej šošovky, konvergencia pohľadových os, anomálie akomodácie a konvergencie 
Kľúčové pojmy: relatívna akomodácia, presbyopia, Duanemová tabuľka, ďalekozrakosť, krátkozrakosť, astigmatizmus, meranie konvergencie,  

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť akomodáciu  
•	Popísať  a vysvetliť akomodačný interval v súvislosti s vekom a refrakčnou chybou 
•	Popísať a objasniť presbyopiu a anomálie akomodácie
•	Popísať a objasniť konvergenciu a jej anomálie  

Obsahový štandard:

Tematický celok: Binokulárne videnie   
Témy: Vývoj binokulárneho videnia, priestorové videnie
Kľúčové pojmy: zraková ostrosť, spolupráca oboch očí, horopter, Panumov priestor 

Výkonový štandard:

•	Popísať vývoj binokulárneho videnia a jeho etapy 
•	Popísať a graficky znázorniť priestorové videnia
•	Popísať a objasniť čo je to horopter
•	Popísať a objasniť čo rozumieme pod pojmom Panumov priestor

Obsahový štandard:

Tematický celok: Svalová rovnováha   
Témy: Ortoforie, heteroforie, amblyopia. 
Kľúčové pojmy: fúzia, strabizmus,  liečenie škúľavosti, tupozrakosť

Výkonový štandard:

•	Popísať a objasniť pojem ortoforie 
•	Popísať a objasniť rozdielnosti medzi ortoforiou a heteroforiou 
•	Popísať a objasniť pojem strabizmus
•	Popísať a objasniť príčiny vzniku amblyopie  

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vyšetrovacie metódy  
Témy: Zraková ostrosť, oftalmoskopia, skiaskopia, subjektívne overenie refrakcie 
Kľúčové pojmy: minimum separabille, optotypové znaky, fokálne vyšetrenie, červený reflex, skiaskopické lišty, dynamická retinoskopia a skiaskopia, simulačné skúšky  

Výkonový štandard:

•	Definovať rozlišovaciu schopnosť oka 
•	Popísať a vysvetliť princíp fokálného vyšetrenia
•	Popísať vyšetrenie červeného reflaxu
•	Popísať a objasniť princíp nepriamej oftalmoskopie
•	Popísať a objasniť princíp priamej oftalmoskopie
•	Popísať a objasniť princíp skiaskopie
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pri skiaskopii hypermetropického oka
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pri skiaskopii myopického oka
•	Popísať a graficky znázorniť chod lúčov pri skiaskopii astigmatického oka
•	Popísať a objasniť princíp autorefraktometra
•	Popísať a objasniť princíp overenia refrakcie
•	Popísať a objasniť princíp vyšetrenia svalovej rovnováhy
•	Popísať a objasniť princíp simulačnej skúšky

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
            APLIKOVANÁ INFORMATIKA
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet aplikovaná informatika na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z ekonomiky, manažmentu a legislatívy tak, aby absolvent bol pripravený na pracovné uplatnenie aj pri aplikácii nutných ekonomických postupov v  praxi očného optika. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania sa vytvárajú podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. Predmet upevňuje a rozvíja vedomosti a znalosti s cieľom, aby sa pre nich stal počítač bežným pracovným nástrojom, napomáhajúcim riešeniu úloh. Žiaci sa precvičia v práci s bežným základným a aplikačným programovým vybavením (včítane špecializovaného SW používaného v odbore očný optik), vo vyhľadávaní a spracovaní informácií a v komunikácii pomocou Internetu, ale i v práci s ďalšími prostriedkami informačných a komunikačných technológií (IKT). Predmet  pripravuje žiakov k tomu, aby boli schopní na odpovedajúcej úrovni pracovať s prostriedkami IKT a efektívne ich využívali v priebehu prípravy v iných predmetoch, v ďalšom štúdiu a výkone povolania očný optik po absolvovaní školy,  poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie (optometria, medicína, a pod.).

CIELE PREDMETU

Cieľom vyučovania predmetu aplikovaná informatika je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových kompetencií prostredníctvom obsahu učiva informatiky tak, aby študenti poznali základné pojmy a blokovú schému počítača a význam jeho jednotlivých častí, porozumeli algoritmizácii úloh a princípom operačného systému. Študenti sa majú naučiť pracovať so základnou odbornou terminológiou, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. Vyučovací predmet aplikovaná informatika v praktických cvičeniach má za cieľ, aby študenti nedeli používať počítač, orientovať sa v bežnom operačnom systéme, vedeli pracovať s textovým a tabuľkovým procesorom, databázou a programom pre tvorbu prezentácii a zoznámiť sa s programami, ktoré sa používajú pri vedení prevádzky očnej optiky – ponuke špeciálnych okuliarových šošoviek,  meraní potrebných parametrov a nastavovaní progresívnych okuliarových šošoviek, meraní refrakčných chýb oka.

ROZPIS UČIVA

4. ročník 1 hodina týždenne, spolu 30 hodín, z toho 30 hodín cvičení

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

Obsahový štandard:
Tematický celok: Informačné a komunikačné  technológie (IKT) a ich základné stavebné prvky
Témy:   Počítačová technika s príslušenstvom; pevné a mobilné telefónne prístroje; prijímače rozhlasových, televíznych a satelitných signálov; fotografické prístroje a kamery. 
Kľúčové pojmy: počítačová technika s príslušenstvom; dáta, základné výkonnové charakteristiky PC, rýchlosť centrálnej mikroprocesorovej jednotky, kapacita operačnej a pevnej pamäte, tlačiareň, kopírovacie a snímacie zariadenie
  
Výkonový štandard:

•	Vedieť používať počítač: zapínanie a vypínanie, prihlasovanie a odhlasovanie, nastavenie a prispôsobenie prostredia
•	Ovládať základnú zručnosť v práci s informáciami
•	Osvojiť si základné znalosti o hardvérovom vybavení počítača
•	Vedieť používať počítač a jeho periférie
•	Vedieť využívať prostriedky na zabezpečenie dát pred ich zničením
•	Vedieť pracovať s prostriedkami správy operačného systému, na základnej úrovni konfigurovať operačný systém, nastavovať jeho užívateľské prostredie
•	Chápať štruktúru dát a možnosti ich uloženia, rozumieť systému adresárov a ovládať základné práce so súbormi
•	Učiť sa nové aplikácie, najmä pomocou manuálu a nápovede
•	Komunikovať elektronickou poštou, ovládať zasielanie a prijímanie príloh
•	Chápať a využívať špecifiká práce v sieti
•	Ovládať ďalšie bežné prostriedky online a offline komunikácie
•	Vedieť voliť vhodné informačné zdroje na vyhľadávanie požadovaných informácií
•	Vedieť získať informácie z otvorených zdrojov Open Source
•	Vedieť vyhľadávať a pracovať s informáciami z celosvetovej siete Internet vrátane filtrovania informácií
•	Rozumieť bežným a odborným graficky stvárneným informáciám

Obsahový štandard:

Tematický celok: Programové vybavenie komponentov informačných technológií 
Témy:    Kalkulačná; poznámkový blok, WordPad; skicár; Windows Media Player.
Kľúčové pojmy: počítačová technika s príslušenstvom; dáta, práce s informáciami, HW, SW, software – základné a aplikačné programové vybavenie, operačný systém, štruktúra a organizácia uloženia dát, súborov a zložiek, zabezpečenie dát pred zneužitím, autorské práva
  
Výkonový štandard:

•	Ovládať základnú zručnosť v práci s informáciami
•	Osvojiť si základné znalosti o hardvérovom vybavení počítača
•	Vedieť používať počítač a jeho periférie
•	Vedieť využívať prostriedky na zabezpečenie dát pred ich zničením
•	Vedieť pracovať s prostriedkami správy operačného systému, na základnej úrovni konfigurovať operačný systém, nastavovať jeho užívateľské prostredie
•	Chápať štruktúru dát a možnosti ich uloženia, rozumieť systému adresárov a ovládať základné práce so súbormi
•	Učiť sa nové aplikácie, najmä pomocou manuálu a nápovede
•	Komunikovať elektronickou poštou, ovládať zasielanie a prijímanie príloh
•	Chápať a využívať špecifiká práce v sieti
•	Ovládať ďalšie bežné prostriedky online a offline komunikácie
•	Vedieť voliť vhodné informačné zdroje na vyhľadávanie požadovaných informácií
•	Vedieť získať informácie z otvorených zdrojov Open Source
•	Vedieť vyhľadávať a pracovať s informáciami z celosvetovej siete Internet vrátane filtrovania informácií
•	Rozumieť bežným a odborným graficky stvárneným informáciám

Obsahový štandard:

Tematický celok: Elektronická komunikácia, možnosti Internetu 
Témy:    Internet – e-mail, chat, messenger, videokonferencie, telefonovanie, FTP
Kľúčové pojmy: počítačová technika s príslušenstvom; dáta, práce s informáciami, HW, SW, software, internetový prehliadač - program Microsoft Internet Explorer,  (Mozila, Opera, operačný systém, štruktúra a organizácia uloženia dát, súborov a zložiek, zabezpečenie dát pred zneužitím, autorské práva
  
Výkonový štandard:

•	Ovládať základnú zručnosť vo vyhľadávaní informácii
•	Vedieť používať počítač a jeho periférie
•	Vedieť využívať prostriedky na zabezpečenie dát pred ich zničením
•	Vedieť pracovať s prostriedkami správy operačného systému, na základnej úrovni konfigurovať operačný systém, nastavovať jeho užívateľské prostredie
•	Chápať štruktúru dát a možnosti ich uloženia, rozumieť systému adresárov a ovládať základné práce so súbormi
•	Učiť sa nové aplikácie, najmä pomocou manuálu a nápovede
•	Komunikovať elektronickou poštou, ovládať zasielanie a prijímanie príloh
•	Chápať a využívať špecifiká práce v sieti
•	Ovládať ďalšie bežné prostriedky online a offline komunikácie
•	Vedieť voliť vhodné informačné zdroje na vyhľadávanie požadovaných informácií
•	Vedieť získať informácie z otvorených zdrojov Open Source
•	Vedieť vyhľadávať a pracovať s informáciami z celosvetovej siete Internet vrátane filtrovania informácií
•	Rozumieť bežným a odborným graficky stvárneným informáciám

Tematický celok: Aplikačný software 
Témy:   Kancelárske aplikácie textové a tabuľkové, grafické aplikácie, prezentačné aplikácie, softvérové aplikácie v odbornej praxi.
Kľúčové pojmy: počítačová technika s príslušenstvom; základná grafická činnosť, Informácie, dáta, práce s informáciami, HW, SW, aplikačný software, ochrana dát pred zničením – počítačové víry a antivírová ochrana, zálohovanie, pevné a mobilné telefónne prístroje; prijímače rozhlasových, televíznych a satelitných signálov; fotografické prístroje a kamery.
  
Výkonový štandard:

•	Poznať možnosti jednotlivých aplikačných softvérov
•	Ovládať prostredie kancelárskych programov pre prácu s textom a tabuľkami
•	Pracovať so základnými funkciami kancelárskych programov
•	Samostatne vytvoriť dokumenty, využiteľné v škole a praktickom živote 
•	Poznať jednotlivé druhy grafických formátov
•	Použiť vhodnú aplikáciu pre prácu s grafikou
•	Pracovať v prostrediach grafických aplikácií
•	Upraviť obrázky, fotografie, vytvoriť jednoduché grafické výstupy
•	Pracovať na základnej úrovni v grafickom návrhovom systéme
•	Vytvoriť jednoduchý grafický návrh
•	Ovládať a orientovať sa v prostredí prezentačného programu,
•	Spracovať výstupy z multimediálnych zdrojov a aplikovať ich do prezentácie
•	Vyhotoviť prezentáciu
•	Preukázať schopnosť prezentovania a obhájenia svojho projektu,
•	Ovládať obsluhu periférnych zariadení potrebných pre prácu s aplikačnými programami
•	Orientovať sa v aplikačných softvéroch využívanými v praxi
•	Obsluhovať automatizované zariadenie a ovládať podľa návodu všetky programové zložky, potrebné pre kvalifikovanú  pracovnú silu ako výrobný operátor
•	Uvedomovať si zodpovednosť za výsledky svojej činnosti v rámci dodržiavania technologických postupov a organizácie práce
•	Dodržiavať pracovné postupy a predpisy bezpečnosti práce

Obsahový štandard:

Tematický celok: Aplikačný software  v očnej optike 
Témy:   Prezentácie uplatnenia IKT v očnej optike, binokulárna korekcia, refrakcia pomocou počitačového foropteru
Kľúčové pojmy:  počítačová technika s príslušenstvom; HW, SW, aplikačný software, ochrana dát pred zničením – počítačové víry a antivírová ochrana, zálohovanie, pevné a mobilné telefónne prístroje; prijímače rozhlasových, televíznych a satelitných signálov; fotografické prístroje a kamery.digitálny foropter, oftalmologický software, PC, projektor  

Výkonový štandard:

•	Poznať možnosti jednotlivých aplikačných softvérov
•	Ovládať prostredie kancelárskych programov pre prácu s textom a tabuľkami
•	Pracovať so základnými funkciami kancelárskych programov
•	Ovládať a orientovať sa v prostredí prezentačného programu,
•	Oboznámiť sa s najmodernejšími vyšetrovacími metódami stanovenia binokulárnej korekcie, pri použití najmodernejšej techniky
•	Animovať refrakčné chyby , samotnú štruktúru oka, alebo videnie presbyopa s možnosťou výučby a prezentácie možností nápravy
•	Orientovať sa v aplikačných softvéroch využívanými v praxi
•	Obsluhovať automatizované zariadenie a ovládať podľa návodu všetky programové zložky, potrebné pre kvalifikovanú  pracovnú silu ako výrobný operátor
•	Uvedomovať si zodpovednosť za výsledky svojej činnosti v rámci dodržiavania technologických postupov a organizácie práce
•	Dodržiavať pracovné postupy a predpisy bezpečnosti práce

UČEBNÉ OSNOVY PREDMETU
ODBORNÁ KLINICKÁ PRAX - CVIČENIE                                 V OPTICKÝCH LABORATÓRIÁCH
Študijný odbor:
	očný optik	
Forma, spôsob a organizácia štúdia:
	denné štúdium pre absolventov ZŠ

CHARAKTERISTIKA PREDMETU

	Predmet cvičenie v optických laboratóriách na SZŠ v rámci štátneho programu (ISCED 3), ako praktická súčasť odbornej zložky vzdelávania, poskytuje študentom vhodne vybranými poznatkami z teoretických poznatkov z technológie, okuliarovej optiky, náuky o zraku,  základné vedomosti a praktické zručnosti pre dielenskú činnosť očného optika.. Realizovaním moderných foriem, prostriedkov a vyučovacích metód vyučovania získava vedomosti a manuálne zručnosti potrebné pre ponuku a výber okuliarového rámika, okuliarových šošoviek, ich kvalitné spracovanie a výdaj hotovej korekčnej pomôcky – okuliarov. Vytvárajú tak podmienky pre formovanie a rozvíjanie logického a tvorivého myslenia a konania študentov. Tvorivé myslenie umožňuje študentom správne aplikovať poznatky pri riešení problémových úloh teoretického aj praktického charakteru. 

	V požadovanom rozsahu sa predmet zaoberá tiež zhotovením a prísne individuálnym prispôsobením špeciálnych pomôcok, ktoré sa okrajovo používajú žiaducom ovplyvnení niektorých dôsledkov patologického stavu ľudského organizmu.

	Predmet poskytuje základy nevyhnutné pre ďalšie odborné predmety a pre ďalšie vzdelávanie.

CIELE PREDMETU

	Cieľom vyučovania cvičenie v optických laboratóriách  je v maximálne možnej miere prispieť k splneniu cieľov odborného vzdelávania a osvojeniu si kľúčových praktických zručnosti a kompetencií prostredníctvom obsahu učiva geometrickej a vlnovej optiky, okuliarovej optiky, náuky o zraku a biológie a technológie naučiť študentov základným manuálnym zručnostiam potrebných pre poskytovanie služby očná optika, ktorá nadväzuje na zdravotnícku starostlivosť. Študenti sa majú naučiť pracovať so základným ručným náradím očného optika, zmerať potrebné parametre okuliarových šošoviek, opravovať ich, vložiť do okuliarového rámiku. Hotovú korekčnú pomôcku upraviť a prispôsobiť a vydať užívateľovi a zároveň ho poučiť o správnom užívaní, ošetrovaní a starostlivosti o okuliare. Pri obsluhe a pri výdaji okuliarov používať odbornú terminológiu, osvojiť si schopnosť vyhľadávať odborné informácie v literatúre a informačných médiách a web stránkach, vhodne prezentovať odborné poznatky, analyzovať vybrané problémy, aplikovať poznatky pri riešení konkrétnych úloh rôznej zložitosti. Mali by chápať a vysvetliť vybrané javy a procesy, ktoré ovplyvňujú kvalitu videnia., vedieť používať základné myšlienkové operácie na získavanie nových poznatkov, logicky spájať poznatky nadobudnuté štúdiom aj iných vedných odborov a využiť ich pri riešení problémových úloh. 

  Súčasťou odbornej klinickej praxe v 3. ročníku je absolvovanie súvislej odbornej praxe. 

ROZPIS UČIVA

1. ročník 4 hodiny týždenne, spolu 132 hodín, z toho 132 hodín cvičení
2. ročník 4 hodiny týždenne, spolu 132 hodín, z toho 132 hodín cvičení
3. ročník 8 hodín týždenne, spolu 264 hodín, z toho 264 hodín cvičení
4. ročník 8 hodín týždenne, spolu 240 hodín, z toho 240 hodín cvičení

ROZPIS PRACOVÍSK

Optické laboratóriá, očné optiky, optometristické a oftalmologické pracoviská

VZDELÁVACÍ ŠTANDARD PREDMETU

OPTICKÁ ČASŤ

Obsahový štandard:

Tematický celok: Bezpečnosť práce 
Témy:   Laboratórny poriadok, bezpečnosť pri práci a ochrana zdravia, požiarny poriadok.
Kľúčové pojmy: ochranné pracovné pomôcky, prevádzkové pokyny, návody na používanie 

Výkonový štandard:

•	Popísať  zásady BOZP, ktoré platia v laboratóriách očnej optiky a trvale ich dodržiavať
•	Oboznámiť sa s ručným náradím v laboratóriách očnej optiky
•	Oboznámiť sa s prístrojovým vybavením v laboratóriách očnej optiky a preštudovať si písomné pokyny k ich  používaniu a základnej údržbe

Obsahový štandard:

Tematický celok: Tvarové olamovanie minerálnych okuliarových šošoviek  
Témy:  Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie okuliarových šošoviek.  
Kľúčové pojmy: okuliarový stred, očnica,  minerálne okuliarové šošovky

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na minerálnu okuliarovú šošovku
•	Orezať obkreslený tvar rezacím kolieskom
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú a orezanú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie sklá

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ručný zábrus minerálnych okuliarových šošoviek.  
Témy: Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie a zábrus okuliarových šošoviek. 
Kľúčové pojmy: okuliarový stred, očnica,  minerálne okuliarové šošovky, strechová fazeta 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na minerálnu okuliarovú šošovku
•	Orezať obkreslený tvar rezacím kolieskom
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú a orezanú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie sklá
•	Zabrúsiť okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vsadzovanie  minerálnych okuliarových šošoviek do plastového okuliarového rámiku. 
Témy: Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie, zábrus a vsadzovanie okuliarových šošoviek do okuliarových rámikov
Kľúčové pojmy:  minerálne okuliarové šošovky, strechová fazeta, ručný zábrus, plastový  okuliarový rámik 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na minerálnu okuliarovú šošovku
•	Orezať obkreslený tvar rezacím kolieskom.
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú a orezanú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie sklá
•	Zabrúsiť okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vsadzovanie  minerálnych okuliarových šošoviek do kovového okuliarového rámiku. 
Témy: Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie, zábrus a vsadzovanie okuliarových šošoviek do okuliarových rámikov
Kľúčové pojmy:  minerálne okuliarové šošovky, strechová fazeta, ručný zábrus, kovový okuliarový rámik 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na minerálnu okuliarovú šošovku
•	Orezať obkreslený tvar rezacím kolieskom.
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú a orezanú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie sklá
•	Zabrúsiť okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Rozmontovať postupne pravú a ľavú očnicu kovového okuliarového rámiku vložiť do očníc okuliarové šošovky

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ručný zábrus plochej fazety na minerálnych okuliarových šošoviek.  
Témy: Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie a zábrus okuliarových šošoviek. 
Kľúčové pojmy: okuliarový stred, očnica,  minerálne okuliarové šošovky, plochá fazeta 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na minerálnu okuliarovú šošovku
•	Orezať obkreslený tvar rezacím kolieskom
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú a orezanú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie sklá
•	Zabrúsiť okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Zabrúsiť na minerálnu okuliarovú šošovku na okraji plochej fazety na jemnom ručnom diamantovom brúse kryciu fazetu pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ručný zábrus plastových okuliarových šošoviek.  
Témy: Obkreslenie očnice, orezanie, olamovanie a zábrus okuliarových šošoviek. 
Kľúčové pojmy: okuliarový stred, očnica,  plastové okuliarové šošovky, strechová fazeta 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na plastovú okuliarovú šošovku
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Ručný zábrus plochej fazety na plastových okuliarových šošovkách.  
Témy: Obkreslenie očnice, olamovanie a zábrus okuliarových šošoviek. 
Kľúčové pojmy: okuliarový stred, očnica,  plastové okuliarové šošovky, plochá fazeta 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na plastovú okuliarovú šošovku
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Zabrúsiť na plastovú okuliarovú šošovku na okraji plochej fazety na jemnom ručnom diamantovom brúse kryciu fazetu pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
Obsahový štandard:

Tematický celok: Vsadzovanie  plastových okuliarových šošoviek do plastového okuliarového rámiku. 
Témy: Obkreslenie očnice, olamovanie, zábrus a vsadzovanie okuliarových šošoviek do okuliarových rámikov
Kľúčové pojmy:  plastové okuliarové šošovky, strechová fazeta, ručný zábrus, plastový  okuliarový rámik 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na plastovú okuliarovú šošovku
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Vsadzovanie  plastových okuliarových šošoviek do kovového okuliarového rámiku. 
Témy: Obkreslenie očnice, olamovanie, zábrus a vsadzovanie okuliarových šošoviek do okuliarových rámikov
Kľúčové pojmy:  plastové okuliarové šošovky, strechová fazeta, ručný zábrus, kovový okuliarový rámik 

Výkonový štandard:

•	Obkresliť tvar očnice na plastovú okuliarovú šošovku
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Rozmontovať postupne pravú a ľavú očnicu kovového okuliarového rámiku vložiť do očníc okuliarové šošovky

Obsahový štandard:

Tematický celok: Tepelná úprava plastových okuliarových rámikov a anatomická úprava. 
Témy: Úprava za tepla, úprava za studena, individuálne prispôsobenie okuliarov
Kľúčové pojmy:  plastový okuliarový rámik, teplovzdušný nahrievač, optické kliešte, pomocné náradie 

Výkonový štandard:

•	Vyskúšať zvolený plastový okuliarový rámik pri nasadení na tvárovej časti hlavy a zistiť rozsah potrebných úprav a prispôsobenia podľa anatómie nosa, hlavy a celkového postavenia rámiku
•	Nahriať do dostatočnej elasticity jednotlivé časti plastového rámiku a mechanicky tvarovať tak, aby sa dosiahol požadovaný výsledok
•	Vyskúšať upravovaný plastový okuliarový rámik a zistiť prípadnú potrebu ďalšej úpravy a opakovať nahrievanie a úpravu postavenia na nose ako aj za ušami až do dosiahnutia optimálneho stavu
•	Posúdiť pri úprave využitie rôznych druhov optických kliešti a vhodného pomocného náradia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Anatomická úprava kovových okuliarových rámikov 
Témy: Úprava za tepla, úprava za studena, individuálne prispôsobenie okuliarov
Kľúčové pojmy:  kovový okuliarový rámik, teplovzdušný nahrievač, optické kliešte, pomocné náradie 
 
Výkonový štandard:

•	Vyskúšať zvolený kovový okuliarový rámik pri nasadení na tvárovej časti hlavy a zistiť rozsah potrebných úprav a prispôsobenia podľa anatómie nosa, hlavy a celkového postavenia rámiku
•	Upraviť jednotlivé časti kovového  rámiku a mechanicky tvarovať tak, aby sa dosiahol požadovaný výsledok
•	Nahriať do dostatočnej elasticity jednotlivé plastové časti kovového rámiku a mechanicky tvarovať tak, aby sa dosiahol požadovaný výsledok
•	Vyskúšať upravovaný okuliarový rámik a zistiť prípadnú potrebu ďalšej úpravy a opakovať nahrievanie a úpravu postavenia na nose ako aj za ušami až do dosiahnutia optimálneho stavu
•	Posúdiť pri úprave využitie rôznych druhov optických kliešti a vhodného pomocného náradia

Obsahový štandard:

Tematický celok: Meranie okuliarových šošoviek 
Témy: Meranie sférických minerálnych a plastových okuliarových šošoviek
Kľúčové pojmy:  fokometer,  okuliarové šošovky sférické minerálne, plastové, optický stred, optická neutralizácia 

Výkonový štandard:

•	Nastaviť na stupnici fokometra na nulovú hodnotu a zaostriť testovaciu značku 
•	Namerať optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu

Tematický celok: Centrovanie okuliarových šošoviek 
Témy: Centrovanie sférických minerálnych a plastových okuliarových šošoviek
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  okuliarové šošovky sférické minerálne, plastové, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku a vsdialenosť 
•	Nastaviť na stupnici fokometra na nulovú hodnotu a zaostriť testovaciu značku 
•	Namerať optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie minerálov a plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Zabrúsiť na plastovú okuliarovú šošovku na okraji plochej fazety na jemnom ručnom diamantovom brúse kryciu fazetu pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Meranie okuliarových šošoviek 
Témy: Meranie sférotorických minerálnych a plastových okuliarových šošoviek
Kľúčové pojmy:  fokometer,  okuliarové šošovky sférotorické minerálne, plastové, optický stred, optická neutralizácia 

Výkonový štandard:

•	Nastaviť na stupnici fokometra na nulovú hodnotu a zaostriť testovaciu značku 
•	Namerať optický stred sférotickejickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku na prvej hodnote a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Opakovať postup a namerať optický stred sférotickejickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku na druhej hodnote, natočiť smer osi testovacej značky na požadované stupne,  použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu

Obsahový štandard:

Tematický celok: Centrovanie okuliarových šošoviek 
Témy: Centrovanie sférických minerálnych a plastových okuliarových šošoviek
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  okuliarové šošovky sférické minerálne, plastové, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku a vzdialenosť 
•	Nastaviť na stupnici fokometra na nulovú hodnotu a zaostriť testovaciu značku 
•	Namerať optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie plastov a minerálov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Brúsiace automaty
Témy: Zhotovenie šablóny, zábrus na šablónovom automate
Kľúčové pojmy:  fokometer,  okuliarové šošovky minerálne, plastové, optický stred,  zhotovenie šablóny 

Výkonový štandard:

•	Vedieť vycentrovať a upevniť okuliarový rámik na šablonovačke a zhotoviť presnú šablónu
•	Naučiť sa na centrovačke správne nastaviť okuliarovú šošovku podľa zadaných parametrov, upevniť ju do brúsiaceho automatu 
•	Poznať zásady automatického zábrusu okuliarových šošoviek na šablónovom automate
•	Ovládať základné programy automatických brusiacích zariadení

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zábrus bifokálnych šošoviek
Témy: Zábrus bifokálnych minerálnych, plastových okuliarových šošoviek na ručnom diamantovom bruse 
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  okuliarové šošovky bifokálne minerálne, plastové, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku segmentu a vzdialenosť PD
•	Nastaviť na stupnici fokometra na nulovú hodnotu a zaostriť testovaciu značku 
•	Namerať optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie minerálov a plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na strechovú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti.
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zábrus plastových okuliarových šošoviek do patentných rámikov
Témy: Zábrus do patentného rámiku na silon 
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  plastové okuliarové šošovky, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku segmentu a vzdialenosť PD
•	Namerať na fokometri optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie minerálov a plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti
•	Frézovať na drážkovači obvodovú drážku na silonové upevnenie šošovky
•	Vložiť opracovanú šošovku do patentného rámiku 
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú koncovku stranice na nahrievači a pri dostatočnej elasticite upraviť koncovky podľa anatomických požiadaviek.

Obsahový štandard:

Tematický celok: Brúsiace automaty
Témy: Zábrus na bezšablónovom automate do plastového okuliarového rámiku
Kľúčové pojmy:  fokometer,  okuliarové šošovky minerálne, plastové, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Namerať na fokometri optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Vedieť vycentrovať a upevniť okuliarový rámik na skeneri a zhotoviť presný záznam do pamäte automatu
•	Naučiť sa na centrovačke správne nastaviť okuliarovú šošovku podľa zadaných parametrov, upevniť ju do brúsiaceho automatu 
•	Poznať zásady automatického zábrusu okuliarových šošoviek na šablónovom automate
•	Ovládať základné programy automatických brusiacích zariadení
•	Previesť presný zábrus pravej a ľavej šošovky
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.
•	Previesť konečnú úpravu a prispôsobenie okuliarov podľa anatomických požiadaviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Brúsiace automaty
Témy: Zábrus na bezšablónovom automate do kovového okuliarového rámiku
Kľúčové pojmy:  fokometer,  okuliarové šošovky minerálne, plastové, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Namerať na fokometri optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Vedieť vycentrovať a upevniť okuliarový rámik na skeneri a zhotoviť presný záznam do pamäte automatu
•	Naučiť sa na centrovačke správne nastaviť okuliarovú šošovku podľa zadaných parametrov, upevniť ju do brúsiaceho automatu 
•	Poznať zásady automatického zábrusu okuliarových šošoviek na šablónovom automate
•	Ovládať základné programy automatických brusiacích zariadení
•	Previesť presný zábrus pravej a ľavej šošovky
•	Rozmontovať postupne pravú a ľavú očnicu kovového okuliarového rámiku vložiť do očníc zabrúsené okuliarové šošovky
•	Previesť konečnú úpravu a prispôsobenie okuliarov podľa anatomických požiadaviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zhotovenie korekčnej pomôcky so špeciálnymi okuliarovými šošovkami
Témy: Zábrus vysokodiptrických, bifo katarakta, vysokoindexových, asférických a multifokálnych okuliarových šošoviek 
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  vysokodiptrickéh, bifo katarakta, vysokoindexové, asférické a multifokálne okuliarové šošovky, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Poznať špecifiká, spojené so zábrusom špecialnych okuliarových šošoviek
•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku segmentu a vzdialenosť PD
•	Namerať na fokometri optický stred sférickej okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie minerálov a plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.
•	Previesť konečnú úpravu a prispôsobenie okuliarov podľa anatomických požiadaviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zhotovenie korekčnej pomôcky s prizmatickým účinkom
Témy: Zábrus prizmatických okuliarových šošoviek 
Kľúčové pojmy:  konštrukčné TABO schéma, fokometer,  prizmatické (dioptrické) okuliarové šošovky, optický stred 

Výkonový štandard:

•	Poznať špecifiká, spojené so zábrusom prizmatických okuliarových šošoviek
•	Naniesť na konštrukčné TABO schéma potrebné parametre pre optický stred okuliarovej šošovky a to výšku, bázu priymatického účinku  a vzdialenosť PD
•	Namerať na fokometri optický stred  okuliarovej šošovky pri zaostrenom testovacom krúžku, použiť značkovacie zariadenie a odčítať dioptrickú hodnotu
•	Preveriť presnosť merania opakovaním uvedeného postupu
•	Nalepiť lepku a nastaviť optický stred na šošovke presne na nanesenú značku a pritlačiť šošovku
•	Obkresliť tvar očnice pri dodržaní potrebných parametrov 
•	Olamovať optickými kliešťami okrajové časti šošovky až po označenú časť s dôrazom na dodržanie tvaru a veľkosti a získať tak cit pre opracovanie minerálov a plastov
•	Zabrúsiť plastovú okuliarovú šošovku na plochú fazetu na ručnom diamantovom brúse pri dodržaní potrebného tvaru a veľkosti
•	Nahriať postupne pravú a ľavú plastovú očnicu na nahrievači a pri dostatočnej elasticite vložiť do očníc okuliarové šošovky.
•	Previesť konečnú úpravu a prispôsobenie okuliarov podľa anatomických požiadaviek

Obsahový štandard:

Tematický celok: Odborná klinická prax na oftalmológii
Témy: Mikrochirurgia oka – operácia šedého zákalu, operačný zákrok pri strabizme, Operácie excimerovým laserom - korekcia oka modernou mikrochirurgiou
Kľúčové pojmy:  katarakta skaľovanie bielkovinových hmôt šošovky,  vnútroočná šošovka, ambulantný spôsob operácie – fakoemulzifikáci, doplnková korekcia, očné svaly, strabizmus, chirurgická náprava, Fotorefraktívna keratotómia (PRK),  LASIK (excimer laserová automatizovaná lamelárna keratotómia),  LASEK.

Výkonový štandard:

•	Poznať klinické pracovisko oftalmológie, zoznámiť sa s prístrojmi, ktorých funkciu teoreticky pozná
•	Zoznámiť sa s prísnymi zdravotno-bezpečnostnými pravidlami pobytu na operačnej sále
•	Oboznámiť sa s moderným - ambulantným spôsobom operácie - fakoemulzifikáciou (ultrazvukom) cez maximálne 3mm veľký rez rohovkou – rozbitie a odsatie skalených šošovkových hmôt a do „prázdneho“ šošovkového puzdra implantovanie „zrolovanej“ umelej vnútroočnej šošovky.
•	Obznámiť sa s chirurgickou úpravou očných svalov u detí, u ktorých je pleoptická liečba neúspešná
•	Oboznámiť sa s moderným - ambulantným spôsobom operácie, fotorefraktívna keratotómia (PRK), ktorej podstatou je odstránenie niekoľko tisícin milimetra silnej vrstvy rohovky pomocou laserového lúču riadeného počítačom a výsledkom je zmena zakrivenia rohovky.
•	Oboznámiť sa s moderným - ambulantným spôsobom operácie technikou LASIK (excimer laserová automatizovaná lamelárna keratotómia), ktorá sa používa pri vyššej krátkozrakosti, ktorá je spojená s astigmatizmom.

MECHANICKÁ ČASŤ

Obsahový štandard:

Tematický celok: Opravy plastových okuliarových rámikov
Témy: Výmena zapúšťanej stežejky, výmena straníce, lepenie  
Kľúčové pojmy:  trafo-pájka, pomocné ručné náradie, náhradné diely, stranice, očnicová časť, okuliarový stred

Výkonový štandard:

•	Poznať mechanické vlastnosti jednotlivých druhov plastových okuliarových rámikov
•	Vedieť vybrať potrebné náhradné diely pre opravu – výmenu zapúšťanej stežejky
•	Vedieť pracovať s trafo pájkou, posúdiť potrebnú dĺžku nahrievania a silu prítlaku, aby došlo k vybratiu zalomenej a zataveniu novej stežejky
•	Previesť úpravu okolia zapúšťania pilovaním, brúsením, leštením tak, aby sa opravované miesto čo najviac podobalo ostatnej ploche
•	Poznať postup prípravy prasknutých, ulomených častí okuliarového rámiku na lepenie
•	Vedieť vyhodnotiť aké lepidlo je najvhodnejšie použiť pri lepení plastových častí korekčných pomôcok a  okuliarových rámikov
•	Opraviť lepením prasknutých, ulomených častí okuliarového rámiku

Obsahový štandard:

Tematický celok: Opravy kovových okuliarových rámikov
Témy: Výmena sedielka, výmena straníce, letovanie  
Kľúčové pojmy:  plynová letovačka, pomocné ručné náradie, náhradné diely, stranice, sedielka, očnicová časť, okuliarový stred

Výkonový štandard:

•	Poznať mechanické vlastnosti jednotlivých druhov kovových okuliarových rámikov
•	Poznať a opísať technologický postup pri rezaní, pilovaní a brúsení kovových časti okuliarových rámikov
•	Poznať a opísať vŕtanie kovových časti okuliarových rámikov a zalomenej skrutky
•	Rozoznať kedy použiť spájkovanie kovových častí optických pomôcok
•	Vedieť vybrať potrebné náhradné diely pre opravu – výmenu zapúšťanej stežejky
•	Poznať postup a opraviť letovaním ulomené časti kovových okuliarových rámikov
•	Previesť úpravu okolia letovania pilovaním, brúsením, leštením tak, aby sa opravované miesto čo najviac podobalo ostatnej ploche
•	Vybrať vhodné čistiace prostriedky a rozpúšťadlá na leštenie a čistenie kvoov
•	Popísať  jednotlivé povrchové úpravy leštením, pokovovaním, eloxovaním a farbením

Obsahový štandard:

Tematický celok: Zostavenie vŕtaných patentných okuliarov
Témy: Vŕtanie plastových šošoviek okuliarových 
Kľúčové pojmy:  stojanová vŕtačka, plastové okuliarové šošovky, šablóna náhradné diely, stranice, sedielka, okuliarový stred

Výkonový štandard:

•	Poznať mechanické vlastnosti jednotlivých druhov patentných kovových okuliarových rámikov – vŕtaných a ich demontáž , montáž, vyrovnanie a konečnú úpravu
•	Previesť konečnú úpravu a prispôsobenie okuliarov podľa anatomických požiadaviek

Súvislá odborná prax

V 3.ročníku denného štúdia  4 týždne OKP  7 hodín denne, spolu 35 hodín týždenne

Súvislá odborná prax ako súčasť klinickej odbornej praxe vytvára podmienky a priestor pre samostatnú prácu žiakov v nadväzujúcej zdravotnej starostlivosti v očných optikách.
Cieľom odbornej praxe je prehĺbenie a upevnenie odborných vedomostí, zručností a návykov v nadväzujúcej zdravotnej starostlivosti ako predpoklad do ďalšieho štúdia vo 4. ročníku.
Odborná prax je organizovaná v súlade so smernicami pre praktické vyučovanie na stredných školách. Vzťahy medzi školou a organizáciou, v ktorej sa prax uskutočňuje, zabezpečuje rámcová zmluva. Súčasťou tejto zmluvy musí byť druh pracovnej činnosti, ktorú budú žiaci vykonávať, miesto, časový rozvrh práce, pracovné, hygienické podmienky, ako aj opatrenia zamerané na bezpečnosť a ochranu zdravia počas odbornej praxe. Prvý deň pri nástupe na odbornú prax musia byť žiaci poučení o organizačnej štruktúre zariadenia, o prevádzkovom poriadku príslušného pracoviska, o predpisoch týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, o protipožiarnych predpisoch a o starostlivosti o životné prostredie. Pred začatím odbornej praxe učiteľ vysvetlí žiakom cieľ odbornej praxe, jej obsah, organizačné zásady, vedenie záznamov o tejto praxi a predpisy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
Odbornú prax žiaci vykonávajú súvislo 4 týždne. Zabezpečujú ju učitelia OKP a hodnotí sa v rámci tohto predmetu.

7. 4 VŚEOBECNÉ VZDELÁVANIE

Prehľad vzdelávacích oblastí:

1.	Jazyk a komunikácia
2.	Človek a príroda
3.	Človek, hodnoty a spoločnosť
4.	Matematika a práca s informáciami
5.	Zdravie a pohyb

6.	4. 1 Jazyk a komunikácia

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Základnou charakteristikou vzdelávacej oblasti je sprostredkovať žiakom jazykové a všeobecné kompetencie tak, aby rozvíjali komunikatívnu kompetenciu, ako prostriedok na dorozumievanie a myslenie, na podávanie a výmenu informácií. Štátny vzdelávací program sa usiluje prostredníctvom tejto vzdelávacej oblasti rozvinúť a podporiť sociálne kompetencie žiakov, ich všeobecný kultúrny rozhľad, formovať ich estetické cítenie a celkovú kultiváciu vyjadrovania a správania. Jazykové vzdelávanie vychováva žiakov ku kultivovanému jazykovému prejavu a podieľa sa na rozvoji ich duševného rozvoja. Povinnými maturitnými predmetmi na stupni ISCED 3A sú vyučovací jazyk slovenský, jazyk národnostnej menšiny a jeden cudzí jazyk. Cieľové kompetencie cudzích jazykov majú charakter všeobecne formulovaných požiadaviek na vedomosti a zručnosti, ktoré si má žiak osvojiť v priebehu štúdia. Významne sa podieľa na príprave žiakov, na aktívny život v multikultúrnej spoločnosti, vedie žiakov k osvojeniu si praktických rečových zručností cudzieho jazyka, ako nástroja dorozumievania v rôznych situáciách každodenného osobného a pracovného života. Pripravuje ich k účasti v priamej a nepriamej komunikácií vrátane prístupu k informačným zdrojom a rozširuje ich poznatky o svete. Prispieva k formovaniu osobnosti žiaka, rozvíja ich schopnosti učiť sa po celý život, učí ich byť vnímavými ku kultúre, disponovať schopnosťami, používať rôzne spôsoby dorozumievania s inými kultúrami. Vzdelávanie v cudzom jazyku zodpovedá výstupnej úrovni Spoločného európskeho referenčného rámca jazykovej spôsobilosti. Pri výučbe jazykov musia školy zvažovať aj vstupné jazykové predpoklady žiakov ale aj personálne a materiálne podmienky škôl. Školy vo svojich školských vzdelávacích programoch môžu uviesť takú úroveň cudzieho jazyka, ktorá lepšie zodpovedá ich realite. Tým si určia cieľ, ku ktorému chcú smerovať. Absolventi škôl na úrovni ISCED 3A vstupujúci do praxe by mali byť vybavení aspoň základmi odborného cudzieho jazyka, aby sa mohli uchádzať o prácu v rámci Európskej únie. Ich kompetencie v cudzom jazyku samozrejme ovplyvnia aj používanie odborného cudzieho jazyka. Vzdelávanie v cudzom jazyku je založené na kognitívno – komunikatívnom spôsobe výučby vrátane didaktických interkultúrnych aspektov. Je nevyhnutné využívať aktivizujúce didaktické metódy, organizovať činnosti podporujúce zvýšenú myšlienkovú aktivitu žiakov, vytvárať pre žiakov stratégie učenia, ktoré zodpovedajú ich učebným predpokladom, podporovať ich sebadôveru, samostatnosť a iniciatívnosť, ale aj sebakontrolu a sebahodnotenie. Na podporu
výučby jazykov je vhodné používať multimediálne výučbové programy a internet, podľa možnosti a podmienok umožniť výučbu niektorých predmetov aj v cudzom jazyku, integrovať cudzí jazyk do výučby odborných predmetov a odborného výcviku, rozvíjať kontakty medzi školami v zahraničí. Aktivizujúcim prvkom je aj organizovanie odborných jazykových pobytov na poznávanie života v iných spoločnostiach a podporovanie zavedenia jazykového portfólia. Výučba cudzích jazykov by sa mala orientovať viac do praktickej roviny so zameraním na rečové zručnosti a postupné skvalitňovanie jazykového prejavu. Vyučovací proces by mal smerovať k motivácií žiakov k štúdiu jazykov. Je potrebné, aby škola rešpektovala cudzí jazyk a umožnila žiakom aj štúdium ďalších cudzích jazykov, ak o to prejavia záujem. Literárna výchova je zameraná na formovanie osobnosti žiaka v snahe dosiahnuť vnútorne bohatú individualitu, schopnú vysokého stupňa sebauvedomenia, kultúrnu
osobnosť, ktorá dokáže pochopiť svet v jeho celistvosti a rôznorodosti. Popri čitateľskej výchove sa rozvíjajú celkové vedomosti žiakov o slovenskej a svetovej literatúre. Dôraz sa kladie na poznanie modernej, najmä súčasnej literatúry, na pochopenie umeleckého a filozoficko–etického prínosu staršej literatúry, uvedomenie si rozvoja literárnej tvorivosti nášho národného písomníctva. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

1. Slovenský jazyk a literatúra

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:

-	riešiť rozmanité komunikačné, spoločenské a pracovné situácie,
-	zvoliť komunikatívnu stratégiu adekvátnu komunikačnému zámeru, podmienkam a normám komunikácie,
-	používať vhodné jazykové prostriedky (zvukové, verbálne, neverbálne, rečová etika) a reagovať na vopred nenacvičenú situáciu,
-	vyjadrovať vhodným spôsobom svoj úmysel, prezentovať sám seba, podávať a získavať ústne alebo písomne požadovanú alebo potrebnú informáciu všeobecného alebo odborného charakteru, zapájať sa do diskusie, obhajovať svoj názor, pohotovo reagovať na nepredvídané situácie (otázka, rozhovor, anketa), uplatňovať verbálne a neverbálne prostriedky, spoločenskú a rečovú etiku a zdôvodňovať zvolené riešenie komunikačnej situácie,
-	používať postupy a jazykové prostriedky (zvukové, lexikálne, gramatické) štýlu oznamovacieho, konverzačného, prakticky odborného a rokovacieho (administratívneho), oboznámiť sa so špecifikami štýlu publicistického a umeleckého, mať kultivovaný súvislý prejav na pripravenú a nepripravenú tému,
-	usilovať sa pri ústnom a písomnom prejave o dodržaní jazykových noriem, výstižné, logické a jazykovo správne a bohaté vyjadrovanie, ovládať základné – najčastejšie používané lexikálne a gramatické prostriedky, rozumieť gramatickým menej frekventovaným lexikálnym a gramatickým javom a vedieť ich aj používať, samostatne tvoriť súvislé hovorené a písané prejavy,
-	získať informácie z prečítaného a vypočutého textu (určiť hlavnú tému alebo myšlienku textu, rozlíšiť základné a vedľajšie informácie), dokázať text zaradiť do niektorých z funkčných štýlov, orientovať sa v jeho stavbe,
-	vedieť spracovať výpisky z textu a dokázať ho primerane reprodukovať a interpretovať, vyjadrovať sa k odbornej problematike, s využitím popisných výkladových a úvahových postupov, vyhľadávať informácie všeobecného a odborného charakteru, pracovať s príručkami,
-	uvádzať správne bibliografické údaje a citáty, spracovať písomné informácie najmä odborného charakteru,
-	pracovať s Pravidlami slovenského pravopisu a inými jazykovými príručkami,
-	mať vypestovaný návyk pravidelne túto literatúru používať, uvedomele sa snažiť o dokonalejšie zvládnutie spisovného jazyka, o skvalitnenie svojho vyjadrovania a osobného štýlu,
-	chápať význam jazykovej kultúry a funkcií spisovného jazyka, snažiť spisovne vyjadrovať v situáciách, ktoré si to vyžadujú, byť si vedomý toho, že jazyk sa dynamicky rozvíja,
-	chápať literárne dielo ako špecifickú výpoveď o skutočnosti a o vzťahu človeka k nej,
-	vytvárať si predpoklady pre estetické vnímanie skutočnosti,
-	chápať prínos literatúry a umeleckého zážitku pre život človeka,
-	vyjadriť vlastný čitateľský zážitok a zdôvodniť ho,
-	vytvoriť si pozitívny vzťah k literárnemu umeniu, založený na interpretácii ukážok z umeleckých diel, na osvojení podstatných literárnych faktov, pojmov a poznatkov,
-	poznať a chápať tie myšlienkové a literárne smery, hnutia, významné osobnosti z diela, ktoré spoluvytvárajú duchovnú klímu našej súčasnosti,
-	pristupovať k literatúre ako k zdroju estetických zážitkov, uplatňovať estetické a ekologické hľadiská pri pretváraní životného prostredia, podieľa sa na ochrane kultúrnych hodnôt,
-	poznať špecifické črty a funkcie literárnych diel, orientovať sa v ich základných výrazových prostriedkoch,
-	vybrať a rozvíjať záujem o literatúru, tolerovať žánre a druhy, najmä tie, ktoré sú v popredí jeho záujmu,
-	vytvoriť vlastné malé literárne dielka (napr. báseň, poviedku).

Prehľad obsahových štandardov

1.	Verbálne vyjadrovanie
2.	Písomné vyjadrovanie
3.	Štylistika
4.	Jazykové prostriedky a náuka o jazyku
5.	Práca s textom a získavanie informácií
6.	Literatúra v živote človeka
7.	Staroveká a stredoveká literatúra
8.	Humanizmus a renesancia
9.	Barok
10.	Novodobá slovenská literatúra
11.	Literárny realizmus a literárna moderna
12.	Slovenská a svetová literatúra medzi dvoma svetovými vojnami (klasicizmus, predromantizmus, romantizmus)
13.	Vývoj slovenskej literatúry po druhej svetovej vojne v kontexte so svetovou literatúrou

Popis obsahových štandardov

Verbálne vyjadrovanie

Učivo je zamerané na osvojovanie schopností ústneho vyjadrovania priameho a sprostredkovaného prostredníctvom technických prostriedkov (telefón, mikrofón, záznamník,..), monologického a dialogického, formálneho a neformálneho (oficiálneho, verejného), pripraveného a nepripraveného. Žiaci sa vedú k schopnosti riešiť v súlade s jazykovými, komunikačnými a spoločenskými normami štandardné životné a pracovné situácie, vyjadrovať a zdôvodňovať svoje názory, súvislo hovoriť na danú tému, voľne rozprávať, reprodukovať alebo interpretovať prečítaný alebo vypočutý text, podávať jednoduchý výklad alebo opis, zúčastniť sa diskusie, vyjadrovať sa nielen podrobne a obšírne, ale aj krátko a výstižne. Vedú sa k zreteľnému, primerane hlasitému a kultivovanému prejavu, k spisovnému vyjadrovaniu sa v situáciách, ktoré si to vyžadujú.

Písomné vyjadrovanie
Učivo rozvíja schopnosti súvislo a samostatne písomne sa vyjadrovať na základe osvojených jazykových prostriedkov, grafických, pravopisných a gramatických noriem a pravidiel, jednoduchých kompozičných a slohových postupov a útvarov. Žiaci sa učia samostatne tvoriť prejavy oznamovacie, administratívne a prakticky odborné, osvojujú si ich základné znaky, postupy a prostriedky. Učia sa štylizovať rôzne osobné listy (neformálne, oficiálne), krátke informačné útvary (telegramy, inzerát, pozvánka, správa, program činnosti), hovoriť, popisovať osoby, veci, spracovať výklad alebo návod na činnosť, zostavovať osnovu, vypracovať pracovné hodnotenie, vypĺňať formuláre, napísať životopis, žiadosť, dokumenty úradného charakteru, jednoduchšie odborné písomnosti, okrem hospodárskej korešpondencie.
Osvojujú si grafickú a formálnu úpravu jednotlivých písomných prejavov.

Štylistika
Učivo rozvíja vedomosti a schopnosti žiakov zo štylistiky, zoznamuje ich s charakteristickými znakmi základných funkčných štýlov a slohových útvarov, smeruje k rozvoju individuálnych štýlov žiakov, kultivuje ich osobný štýl a vyjadrovacie schopnosti. Jeho prostredníctvom si žiaci osvojujú slohové postupy a jazykové prostriedky charakteristické pre jednotlivé funkčné štýly a slohové útvary, učia sa rozumieť publicistickému a umeleckému štýlu, učia sa produkovať a prijímať text, chápať rozdiel medzi písaným a hovoreným prejavom, vzťah medzi rečovou situáciou, témou a jazykovým prejavom, vyhľadávať a používať vhodné jazykové a výrazové prostriedky.

Jazykové prostriedky a náuka o jazyku
Jazykové učivo slúži na zvyšovanie jazykovej kultúry žiakov prostredníctvom poznávania zvukových prostriedkov a ortoepických noriem jazyka, zákonitostí tvorenia slov, štýlového rozvrstvenia a obohacovania slovnej zásoby, gramatických tvarov a konštrukcií a ich sémantických funkcií, hlavných princípov a pravidiel slovenského jazyka. Jazykové učivo sa vyberá a osvojuje na základe funkčných štýlov a komunikatívnych funkcií a vedomostí žiakov a systéme slovenského jazyka, prihliada sa aj na jazykový systém, frekventovanosť a produktívnosť osvojených javov. Pozornosť sa venuje najmä progresívnym a frekventovaným javom, v ktorých žiaci a bežní užívatelia často robia chyby, skladbe vety. Súčasťou učiva sú poznatky o jazykovej kultúre, vývojových tendenciách spisovnej slovenčiny, jej bohatým
výrazovým možnostiam, kultúre osobného prejavu a postavení slovenského jazyka medzi európskymi jazykmi, čo prispieva k formovaniu uvedomelého vzťahu žiakov k národnému jazyku.

Práca s textom a získavanie informácií
Práca s textom je jednou zo základných študijných schopností. Žiaci sa učia rôznym technikám a druhom čítania (s dôrazom na čítanie študijné), orientácii v texte, jeho rozboru z hľadiska kompozície a štýlu. Učia sa rozlišovať rôzne druhy a žánre textov, získavať a spracovávať, napríklad vo forme anotácií, konspektu, resumé, záznamov, osnovy, výpiskov, text spätne reprodukovať a primerane interpretovať, pracovať s rôznymi príručkami pre školu a verejnosť(jazykovými, všeobecne informačnými, populárne náučnými). Pozornosť sa venuje najmä odborným textom (učebnicovým, populárne odborným, náučným) a administratívnym (napríklad vyhláškam, pokynom na vyplňovanie formulárov a pod.). Žiaci si dopĺňajú informácie prostredníctvom filmu, televízie, videoprogramov, vnímajú účelnosť modernej reklamy, oboznamujú sa s používaním časopisov, rozlišujú a rozpoznávajú brakovú
a komerčnú literatúru.

Literatúra v živote človeka
Žiaci sa oboznámia s podstatou literatúry ako špecifického druhu umenia, poznajú funkcie literatúry, štruktúru literárnych diel, ich obsah a formu. Uvedomia si základné rozdiely medzi základnými literárnymi druhmi a žánrami. Získajú základné informácie o literárnom procese. Prehlbujú si zručnosti pracovať s rozličnými encyklopédiami, slovníkmi a literárnymi príručkami, zoznámia sa so záznamom o prečítanom  diele a s jeho tvorbou. Sú vedení ku kultúrnej literárnej tvorivosti (význam predslovu, doslovu, poznámok a pod.).

Staroveká a stredoveká literatúra
Obsahový okruh nadväzuje na znalosti žiakov o dejinách staroveku a stredoveku. Na vybraných ukážkach z orientálnej a antickej literatúry poznajú vyspelú kultúru starovekej civilizácie a predovšetkým to, čo doposiaľ patrí ku kultúrnemu vybaveniu moderného človeka. Prostredníctvom ukážky sa zoznámia s bibliou ako literárnou pamiatkou. Na ukážkach z najzákladnejších diel slovenskej stredovekej literatúry poznajú charakteristické črty stredovekého písomníctva a zoznámia sa s niekoľkými významnými autormi. Uvedomia si tradíciu a vývoj nášho písomníctva. Z literárnych druhov poznávajú kroniku, legendu, duchovnú a svetskú lyriku.

Humanizmus a renesancia
Žiaci porozumejú podstate zmien v kultúre v období humanizmu a renesancie v Európe v 14. - 16. storočí, keď sa v nadväznosti na antiku sa vymaňuje z pút stredovekého myslenia. Ťažisko výučby bude tvoriť svetová literatúra, pretože je obsahovo živá a pútavá. Prostredníctvom ukážok poznajú osobnosti a diela svetových autorov (Petrarca, Boccaccio, Shakespeare a ďalší). Z tejto literatúry sa žiaci poučia o sonete, poviedke, novele a dramatickom žánri (tragédii, komédii, výstavbe dramatického diela atď.).

Barok
Obsahový okruh zahŕňa základné poučenie o baroku. Zo slovenských predstaviteľov do tohto obdobia patrí P. Benický H. Gavlovič, M. Bel, A. F. Kollár a ďalší. Žiaci sa zoznámia s ukážkami diel J. A. Komenského a poznajú význam jeho diel v pedagogickej, náboženskej, filozofickej a pansofickej oblasti.

Novodobá slovenská literatúra
Obsahový okruh zahŕňa európsku klasicistickú literatúru 17. a 18 storočia, charakter osvietenského umenia v Európe, predstaviteľov slovenského národného obrodenia, uzákonenie spisovnej slovenčiny Antonom Bernolákom, predstaviteľov osvietenskej slovenskej tvorby (J. I. Bajza, J. Fándly), predstaviteľov klasicizmu (P. J. Šafárik, J. Kollár, J. Hollý, J. Chalupka), európsku romantickú kultúru (V. Hugo, J. W. Goethe, K. H. Mácha a ďalší), uzákonenie spisovnej slovenčiny Ľudovítom Štúrom, charakter a predstaviteľov preromantickej a romantickej literatúry (S. Chalupka, J. Kráľ, A. Sládkovič, J. Botto, J. Kalinčiak a ďalší). Vybrané ukážky z diel umožnia žiakom poznať vzťah autorov k vlasti, slovanskému humanizmu a zdôrazňovanie ľudovej slovesnosti. Z literárnych žánrov sa podrobnejšie zoznámia s historickou epikou, s historickým spevom, baladou.

Literárny realizmus a literárna moderna
V tomto obsahovom okruhu žiaci sa oboznámia s realizmom ako umeleckým smerom, ktorý sa snaží podať umelecky pravdivý a verný obraz skutočnosti, a to na ukážkach z diel popredných svetových autorov (napr. Balzac, Stendhal, Zola, Dickens, Galsworthy, Greene, Twain, Tolstoj, Dostojevskij, Čechov ..). Okrem vybraných ukážok žiaci prečítajú jedno kritickorealistické alebo naturalistické dielo. Zoznámia sa s osobnosťami slovenskej kritickorealistickej prózy v 2. pol. 19. storočia a začiatku 20. storočia (S. H. Vajanský, P. O. Hviezdoslav, M. Kukučín, J. G. Tajovský a ďalší). Z literárnych žánrov sa podrobnejšie zoznámia s románom, poviedkou a realistickou drámou. Prostredníctvom poézie svetovej literatúry Ch. Baudelairea, J. A. Rimbauda, P. Verlaine, G. Apollinaire a P. Bezruča a i. sa žiaci zoznámia s umeleckými smermi - symbolizmom, dekadenciou a impresionizmom. Z poézie slovenskej literárnej moderny žiaci poznajú predovšetkým tvorbu I. Kraska, J. Jesenského, V. Roya.

Slovenská i svetová literatúra medzi dvoma svetovými vojnami
Náplňou obsahového okruhu svetovej literatúry je próza E. Hemingwaya, W. Faulknera, T. Dreisera, G. B. Shawa, R. Rollanda, E. M. Remarquea, F. Kafku, M. Gorkého, M. Šolochova, J. Haška, K. Čapka a ďalších a poézia V. Nezvala, J. Seiferta, J. Wolkra. Žiaci sa oboznámia s poéziou neosymbolizmu, nadrealizmu, katolíckej moderny a s proletárskou poéziou. Ukážky z diel E. B. Lukáča, J. Smreka, V. Beniaka, M. Haľamovej, Š. Žáryho, R. Dilonga, J. Silana, S. Veigla a ďalších sa zameriavajú na základnú ideu diela, jazykové a štylistické prostriedky, na obrazné pomenovania a rytmicko-melodické členenie textu. Medzivojnovú slovenskú prózu
žiaci poznajú z ukážok diel L. Nádaši-Jégého, J. Cígera-Hronského, M. Urbana, J. Bodeneka, Ľ. Ondrejova a ďalších slovenskú dramatickú tvorbu z diel I. Stodolu, P. Zvona a iných.

Vývoj slovenskej literatúry po druhej svetovej vojne v kontexte so svetovou
literatúrou
Obsahový celok je svojím spracovaním odlišný od predošlých, ktoré boli chápané z hľadiska historického vývoja slovenskej literatúry, kde dominovali umelecké smery a hnutia, ktoré žiaci poznávali prostredníctvom interpretácie diel ich popredných predstaviteľov. Slovenská literatúra po druhej svetovej vojne až po súčasnosť síce zohľadňuje literárne kontexty (vplyv politiky na literatúru a osudy umelcov), no členenie nie je historicko-chronologické, ale tematicko-žánrové. V každej časti sa vychádza z interpretácie ukážok niektorých diel, jedno dielo je v každej časti povinné ako celok. Predpokladá sa, že žiaci prečítajú alebo uvidia 6 literárnych diel. Tematické časti sú nasledovné:
- Druhá svetová vojna a jej zobrazenie v slovenskej a svetovej literatúre
- Človek v totalitnom režime
- Obraz sveta v postmodernej slovenskej a svetovej próze
- Slovenská povojnová poézia
- Slovenská povojnová dráma
- Človek hľadá v literatúre zdroj zábavy, napätia a dobrodružstva.
V tematicko-žánrovom rozčlenení súčasnej literatúry sa priamo neurčujú konkrétni spisovatelia a diela, výber sa ponecháva celkom na rozhodnutie vyučujúceho, ktorý bude pri výbere vychádzať z čitateľských preferencií žiakov.

2. Jazyk a literatúra národnostnej menšiny

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	riešiť rozmanité komunikačné, spoločenské a pracovné situácie,
-	zvoliť komunikatívnu stratégiu adekvátnu komunikačnému zámeru, podmienkam a normám komunikácie,
-	používať vhodné jazykové prostriedky (zvukové, verbálne, neverbálne, rečová
-	etika) a reagovať na vopred nenacvičenú situáciu,
-	vyjadrovať vhodným spôsobom svoj úmysel, prezentovať sám seba, podávať a získavať ústne alebo písomne požadovanú alebo potrebnú informáciu všeobecného alebo odborného charakteru, zapájať sa do diskusie, obhajovať svoj názor, pohotovo reagovať na nepredvídané situácie (otázka, rozhovor, anketa), uplatňovať verbálne a neverbálne prostriedky, spoločenskú a rečovú etiku a zdôvodňovať zvolené riešenie komunikačnej situácie,
-	používať postupy a jazykové prostriedky (zvukové, lexikálne, gramatické) štýlu oznamovacieho, konverzačného, prakticky odborného a rokovacieho (administratívneho), oboznámiť sa so špecifikami štýlu publicistického a umeleckého, mať kultivovaný súvislý prejav na pripravenú a nepripravenú tému,
-	usilovať sa pri ústnom a písomnom prejave o dodržaní jazykových noriem, výstižné, logické a jazykovo správne a bohaté vyjadrovanie,
-	ovládať základné – najčastejšie používané lexikálne a gramatické prostriedky, rozumieť gramatickým menej frekventovaným lexikálnym a gramatickým javom a vedieť ich aj používať, samostatne tvoriť súvislé hovorené a písané prejavy, získať informácie z prečítaného a vypočutého textu (určiť hlavnú tému alebo myšlienku textu, rozlíšiť základné a vedľajšie informácie), dokázať text zaradiť do niektorých z funkčných štýlov, orientovať sa v jeho stavbe,
-	vedieť spracovať výpisky z textu a dokázať ho primerane reprodukovať a interpretovať, vyjadrovať sa k odbornej problematike, s využitím popisných výkladových a úvahových postupov, vyhľadávať informácie všeobecného a odborného charakteru, pracovať s príručkami,
-	uvádzať správne bibliografické údaje a citáty, spracovať písomné informácie najmä odborného charakteru,
-	pracovať s Pravidlami pravopisu a inými jazykovými príručkami,
-	mať vypestovaný návyk pravidelne túto literatúru používať, uvedomele sa snažiť o dokonalejšie zvládnutie jazyka národnostnej menšiny, o skvalitnenie svojho vyjadrovania a osobného štýlu,
-	chápať význam jazykovej kultúry, snažiť spisovne vyjadrovať v situáciách, ktoré si to vyžadujú, byť si vedomý toho, že jazyk sa dynamicky rozvíja,
-	chápať literárne dielo ako špecifickú výpoveď o skutočnosti a o vzťahu človeka k nej,
-	vytvárať si predpoklady pre estetické vnímanie skutočnosti,
-	chápať prínos literatúry a umeleckého zážitku pre život človeka,
-	vyjadriť vlastný čitateľský zážitok a zdôvodniť ho,
-	vytvoriť si pozitívny vzťah k literárnemu umeniu, založený na interpretácii ukážok z umeleckých diel, na osvojení podstatných literárnych faktov, pojmov a poznatkov,
-	poznať a chápať tie myšlienkové a literárne smery, hnutia, významné osobnosti z diela, ktoré spoluvytvárajú duchovnú klímu našej súčasnosti,
-	pristupovať k literatúre ako k zdroju estetických zážitkov, uplatňovať estetické a ekologické hľadiská pri pretváraní životného prostredia, podieľa sa na ochrane kultúrnych hodnôt,
-	poznať špecifické črty a funkcie literárnych diel, orientovať sa v ich základných výrazových prostriedkoch,
-	vybrať a rozvíjať záujem o literatúru, tolerovať žánre a druhy, najmä tie, ktoré sú v popredí jeho záujmu,
-	vytvoriť vlastné malé literárne dielka (napr. báseň, poviedku).

Prehľad obsahových štandardov

3.	Verbálne vyjadrovanie
4.	Písomné vyjadrovanie
5.	Štylistika
6.	Jazykové prostriedky a náuka o jazyku
7.	Práca s textom a získavanie informácií
8.	Literatúra v živote človeka
9.	Staroveká a stredoveká literatúra národnostnej menšiny
10.	Humanizmus a renesancia v literatúre národnostnej menšiny
11.	Portréty z barokovej literatúry národnostnej menšiny
12.	Osvietenstvo a klasicizmus v literatúre národnostnej menšiny
13.	Literárny realizmus a romantizmus národnostnej menšiny
14.	Literatúra medzi dvoma svetovými vojnami
15.	Vývoj literatúry po druhej svetovej vojne v kontexte so svetovou literatúrou

Popis obsahových štandardov

Verbálne vyjadrovanie
Učivo je zamerané na osvojovanie schopností ústneho vyjadrovania priameho a sprostredkovaného prostredníctvom technických prostriedkov (telefón, mikrofón, záznamník,..), monologického a dialogického, formálneho a neformálneho (oficiálneho, verejného), pripraveného a nepripraveného. Žiaci sa vedú k schopnosti riešiť v súlade s jazykovými, komunikačnými a spoločenskými normami štandardné životné a pracovné situácie, vyjadrovať a zdôvodňovať svoje názory, súvislo hovoriť na danú tému, voľne rozprávať, reprodukovať alebo interpretovať prečítaný alebo vypočutý text, podávať jednoduchý výklad alebo opis, zúčastniť sa diskusie, vyjadrovať sa nielen podrobne a obšírne, ale aj krátko a výstižne. Vedú sa k zreteľnému, primerane hlasitému a kultivovanému prejavu, k spisovnému vyjadrovaniu sa v situáciách, ktoré si to vyžadujú.

Písomné vyjadrovanie
Učivo rozvíja schopnosti súvislo a samostatne písomne sa vyjadrovať na základe osvojených jazykových prostriedkov, grafických, pravopisných a gramatických noriem a pravidiel, jednoduchých kompozičných a slohových postupov a útvarov. Žiaci sa učia samostatne tvoriť prejavy oznamovacie, administratívne a prakticky odborné, osvojujú si ich základné znaky, postupy a prostriedky. Učia sa štylizovať rôzne osobné listy (neformálne, oficiálne), krátke informačné útvary (telegramy, inzerát, pozvánka, správa, program činnosti), hovoriť, popisovať osoby, veci, spracovať výklad alebo návod na činnosť, zostavovať osnovu, vypracovať pracovné hodnotenie, vypĺňať formuláre, napísať životopis, žiadosť, dokumenty úradného charakteru, jednoduchšie odborné písomnosti, okrem hospodárskej korešpondencie.
Osvojujú si grafickú a formálnu úpravu jednotlivých písomných prejavov.

Štylistika
Učivo rozvíja vedomosti a schopnosti žiakov zo štylistiky, zoznamuje ich s charakteristickými znakmi základných funkčných štýlov a slohových útvarov, smeruje k rozvoju individuálnych štýlov žiakov, kultivuje ich osobný štýl a vyjadrovacie schopnosti. Jeho prostredníctvom si žiaci osvojujú slohové postupy a jazykové prostriedky charakteristické pre jednotlivé funkčné štýly a slohové útvary, učia sa rozumieť publicistickému a umeleckému štýlu, učia sa produkovať a prijímať text, chápať rozdiel medzi písaným a hovoreným prejavom, vzťah medzi rečovou situáciou, témou a jazykovým prejavom, vyhľadávať a používať vhodné jazykové a výrazové prostriedky.

Jazykové prostriedky a náuka o jazyku
Jazykové učivo slúži na zvyšovanie jazykovej kultúry žiakov prostredníctvom poznávania zvukových prostriedkov a ortoepických noriem jazyka, zákonitostí tvorenia slov, štýlového rozvrstvenia a obohacovania slovnej zásoby, gramatických tvarov a konštrukcií a ich sémantických funkcií, hlavných princípov a pravidiel jazyka. Jazykové učivo sa vyberá a osvojuje na základe funkčných štýlov a komunikatívnych funkcií a vedomostí žiakov, prihliada sa aj na jazykový systém, frekventovanosť a produktívnosť osvojených javov. Pozornosť sa venuje najmä progresívnym a frekventovaným javom, v ktorých žiaci a bežní užívatelia často robia chyby, skladbe vety. Súčasťou učiva sú poznatky o jazykovej kultúre, vývojových tendenciách spisovného jazyka, jeho bohatým výrazovým možnostiam, kultúre osobného prejavu a postavení jazyka národností medzi európskymi jazykmi, čo prispieva k formovaniu uvedomelého vzťahu žiakov k národnému jazyku.

Práca s textom a získavanie informácií
Práca s textom je jednou zo základných študijných schopností. Žiaci sa učia rôznym technikám a druhom čítania (s dôrazom na čítanie študijné), orientácii v texte, jeho rozboru z hľadiska kompozície a štýlu. Učia sa rozlišovať rôzne druhy a žánre textov, získavať a spracovávať, napríklad vo forme anotácií, konspektu, resumé, záznamov, osnovy, výpiskov, text spätne reprodukovať a primerane interpretovať, pracovať s rôznymi príručkami pre školu a verejnosť(jazykovými, všeobecne informačnými, populárne náučnými). Pozornosť sa venuje najmä odborným textom (učebnicovým, populárne odborným, náučným) a administratívnym (napríklad vyhláškam, pokynom na vyplňovanie formulárov a pod.). Žiaci si dopĺňajú informácie prostredníctvom filmu, televízie, videoprogramov, vnímajú účelnosť modernej reklamy, oboznamujú sa s používaním časopisov, rozlišujú a rozpoznávajú brakovú a komerčnú literatúru.

Literatúra v živote človeka
Žiaci sa oboznámia s podstatou literatúry ako špecifického druhu umenia, poznajú funkcie literatúry, štruktúru literárnych diel, ich obsah a formu. Uvedomia si základné rozdiely medzi základnými literárnymi druhmi a žánrami. Získajú základné informácie o literárnom procese. Prehlbujú si zručnosti pracovať s rozličnými encyklopédiami, slovníkmi a literárnymi príručkami, zoznámia sa so záznamom o prečítanom diele a s jeho tvorbou. Sú vedení ku kultúrnej literárnej tvorivosti (význam predslovu, doslovu, poznámok a pod.).

Staroveká a stredoveká literatúra národnostnej menšiny
Obsahový okruh nadväzuje na znalosti žiakov o dejinách staroveku a stredoveku. Na vybraných ukážkach z orientálnej a antickej literatúry poznajú vyspelú kultúru starovekej civilizácie a predovšetkým to, čo doposiaľ patrí ku kultúrnemu vybaveniu moderného človeka (Dante, Villon). Prostredníctvom ukážky sa zoznámia s bibliou ako literárnou pamiatkou. Na ukážkach z najzákladnejších diel stredovekej literatúry svojho národa poznajú charakteristické črty stredovekého písomníctva a zoznámia sa s niekoľkými významnými autormi. Uvedomia si tradíciu a vývoj písomníctva svojho národa. Z literárnych druhov poznávajú kroniku, legendu, duchovnú a svetskú lyriku.

Humanizmus a renesancia v literatúre národnostnej menšiny
Žiaci porozumejú podstate zmien v kultúre v období humanizmu a renesancie v Európe v 14. - 16. storočí, keď sa v nadväznosti na antiku sa vymaňuje z pút stredovekého myslenia. Ťažisko výučby bude tvoriť svetová literatúra, pretože je obsahovo živá a pútavá. Prostredníctvom ukážok poznajú osobnosti a diela svetových autorov (Petrarca, Boccaccio, Shakespeare a ďalší). Z tejto literatúry sa žiaci poučia o sonete, poviedke, novele a dramatickom žánri (tragédii, komédii, výstavbe dramatického diela atď.). Zároveň vniknú do podstaty prozaických a básnických diel humanistickej a renesančnej literatúry svojho národa.

Portréty z barokovej literatúry národnostnej menšiny
Obsahový okruh zahŕňa základné poučenie o baroku. Žiaci získajú náhľad na spoločenské a umelecké pozadie tejto doby, oboznámia sa s literárnymi pamiatkami svojho národa a s ukážkami diel svojich národných autorov. Poznajú význam diel J. A. Komenského v pedagogickej, náboženskej, filozofickej a pansofickej oblasti.

Osvietenstvo a klasicizmus v literatúre národnostnej menšiny
Obsahový okruh zahŕňa európsku klasicistickú literatúru 17. a 18 storočia, charakter osvietenského umenia v Európe, diela predstaviteľov osvietenstva a klasicizmu vo svojom národe, európsku romantickú kultúru (V. Hugo, J. W. Goethe a ďalší), charakter a predstaviteľov preromantickej a romantickej literatúry. Vybrané ukážky z diel umožnia žiakom poznať vzťah autorov k vlasti, humanizmu a ľudovej slovesnosti. Z literárnych žánrov sa podrobnejšie zoznámia s historickou epikou, s historickým spevom, baladou.

Literárny romantizmus a realizmus národnostnej menšiny
V tomto obsahovom okruhu žiaci sa oboznámia s realizmom ako umeleckým smerom, ktorý sa snaží podať umelecky pravdivý a verný obraz skutočnosti, a to na ukážkach z diel popredných svetových autorov (napr. Balzac, Stendhal, Zola, Dickens, Galsworthy, Greene, Twain, Tolstoj, Dostojevskij, Čechov...). Okrem vybraných ukážok žiaci prečítajú jedno kritickorealistické alebo naturalistické dielo. Zoznámia sa s osobnosťami kritickorealistickej prózy v 2. pol. 19. storočia a začiatku 20. storočia. Z literárnych žánrov sa podrobnejšie zoznámia s románom, poviedkou a realistickou drámou. Prostredníctvom poézie svetovej literatúry Ch. Baudelairea, J. A. Rimbauda, P. Verlaine, G. Apollinaire a i. sa žiaci zoznámia s umeleckými smermi - symbolizmom, dekadenciou a impresionizmom.

Literatúra medzi dvoma svetovými vojnami
Náplňou obsahového okruhu svetovej literatúry je próza E. Hemingwaya, W. Faulknera, T. Dreisera, G. B. Shawa, R. Rollanda, E. M. Remarquea, F. Kafku, M. Gorkého, M. Šolochova, J. Haška, K. Čapka a ďalších a poézia najznámejších básnikov. Žiaci sa oboznámia s poéziou neosymbolizmu, nadrealizmu, katolíckej moderny a s proletárskou poéziou. Ukážky z diel by sa mali zameriavať na základnú ideu diela, jazykové a štylistické prostriedky, na obrazné pomenovania a rytmickomelodické členenie textu. Medzivojnovú prózu žiaci poznajú z ukážok diel autorov svojho národa.

Vývoj literatúry po druhej svetovej vojne v kontexte so svetovou literatúrou
Obsahový celok je svojím spracovaním odlišný od predošlých, ktoré boli chápané z hľadiska historického vývoja národnostnej literatúry, kde dominovali umelecké smery a hnutia, ktoré žiaci poznávali prostredníctvom interpretácie diel ich popredných predstaviteľov. Literatúra po druhej svetovej vojne až po súčasnosť síce zohľadňuje literárne kontexty (vplyv politiky na literatúru a osudy umelcov), no členenie nie je historicko-chronologické, ale tematicko-žánrové. V každej časti sa vychádza z interpretácie ukážok niektorých diel, jedno dielo je v každej časti povinné ako celok. Predpokladá sa, že žiaci prečítajú alebo uvidia 6 literárnych diel. Tematické časti sú nasledovné:
Druhá svetová vojna a jej zobrazenie v národnostnej a svetovej literatúre
-	Človek v totalitnom režime
-	Obraz sveta v postmodernej národnostnej a svetovej próze
-	Povojnová poézia daného národa
-	Povojnová dráma daného národa
-	Človek hľadá v literatúre zdroj zábavy, napätia a dobrodružstva.
V tematicko-žánrovom rozčlenení súčasnej literatúry sa priamo neurčujú konkrétni spisovatelia a diela, výber sa ponecháva celkom na rozhodnutie vyučujúceho, ktorý bude pri výbere vychádzať z čitateľských preferencií žiakov.

3. Prvý cudzí jazyk

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	v oblasti jazykovej poznať a používať zvukové a grafické (pravopisné) prostriedky daného jazyka, slovnú zásobu včítane vybranej frazeológie v rozsahu daných tematických okruhov, vybrané morfologické a syntaktické javy, základné spôsoby tvorby slov (odvodzovanie a skladanie slov), vybrané javy z oblasti štylistiky,
-	v oblasti pragmatickej používať osvojené jazykové prostriedky v súvislých výpovediach a v obsahových celkoch primerane s komunikatívnym zámerom,
-	s aspektom na strategickú kompetenciu vedieť vhodne reagovať na partnerove podnety, odhadovať významy neznámych výrazov, používať kompenzačné vyjadrovanie, pracovať so slovníkom (prekladovým, výkladovým) a používať iné jazykové príručky a informačné zdroje,
-	v oblasti socio-lingvistickej vedieť komunikovať v rôznych spoločenských úlohách, bežných komunikatívnych situáciách, používať verbálne a neverbálne výrazové prostriedky v súlade so socio-kultúrnym úzusom danej jazykovej oblasti, preukázať všeobecné kompetencie a komunikatívne kompetencie prostredníctvom rečových schopností na základe osvojených jazykových prostriedkov v komunikatívnych situáciách v rámci tematických okruhov, preukázať úroveň receptívnych (vrátane interaktívnych) a produktívnych rečových schopností.

Prehľad obsahových štandardov

1.	Počúvanie s porozumením
2.	Čítanie s porozumením
3.	Písomný prejav
4.	Ústny prejav

Popis obsahových štandardov

Počúvanie s porozumením
Vzdelávanie rozvíja receptívne sluchové spôsobilostí založené na počúvaní s porozumením monologických a dialogických prejavov. Má poskytovať žiakom spôsobilostí aj zrakové so zreteľom na čítanie a prácu so všeobecným a odborným textom. Žiaci si osvoja produktívne ústne rečové spôsobilostí a naučia sa rozprávať o jednoduchých tematických situáciách. Získajú produktívne písomné spôsobilostí pri spracovaní textu v podobe rôznych anotácií, výpiskov, popisov, a pod. Vyučovací proces by mal smerovať aj k prekladu jednoduchých textov. Žiak v prejave prednášanom v cudzom jazyku štandardnou a zreteľnou výslovnosťou
globálne rozumie vypočutej správe, pochopí témy, hlavné myšlienky, základné informácie, rozlíši špecifické informácie aj ďalšie dôležité detaily, základné a rozširujúce informácie, rôzne názory a stanoviská, citové zafarbenie, vystihne logickú štruktúru výpovede, vie používať prostriedky komunikačnej stratégie, vie odhadovať významy neznámych výrazov. Patrí do kategórie receptívnych rečových schopností.

Čítanie s porozumením
V rámci vzdelávania sa žiaci naučia používať rôzne jazykové prostriedky, ktoré skvalitnia ich výslovnosť, obohatia slovnú zásobu a jej postupné vytváranie. Žiaci si osvoja základy gramatiky vrátane tvaroslovia a vetnej skladby, grafickú podobu jazyka a jeho pravopis. Žiak v automatickom monologickom, dialogickom alebo kombinovanom texte (rôzne funkčné štýly a slohové útvary) vie zvoliť stratégiu čítania (orientačné, informatívne, študijné čítanie), globálne rozumieť textu, pochopiť tému, vedieť vyhľadať základné informácie, vystihnúť (určiť) špecifické informácie a dôležité detaily, rozlíšiť viacerých hovoriacich, základné a rozširujúce informácie, rôzne názory a stanoviská, citové zafarbenie, funkčný štýl, vystihnúť logickú štruktúru výpovede, používať prostriedky komunikačnej stratégie, odhadovať významy neznámych výrazov, využívať ilustrácie, tabuľky, schémy, používať slovníky, jazykové a iné príručky. Patrí do kategórie receptívnych rečových schopností.

Písomný prejav
Žiaci sa naučia ústne a písomne vyjadrovať vzhľadom k stanoveným témam, formulovať v cudzom jazyku svoje osobné údaje, napísať životopis, popísať domov, voľný čas, jedlo a nápoje, služby, cestovanie, starostlivosť o svoje zdravie, každodenný život, nakupovanie, vzdelávanie, svoju krajinu, prácu a pod. Žiaci získajú a poskytujú informácie v osobnej, verejnej a pracovnej oblasti (nakupovanie cestovných lístkov, tovarov, občerstvenia, organizovanie pracovných stretnutí, rokovanie so zamestnávateľom, objednávanie si služieb, získavanie informácií v informačnom stredisku a na ulici, štylizovanie obchodného alebo osobného listu, písanie blahoželaní, a pod.). Vzdelávanie poskytne vedomosti a zručnosti v oblasti jazykovej funkcie – otvorenie a ukončenie komunikácie, pozdravy, prosby, žiadosti,
poďakovania, vyjadrenie súhlasu alebo nesúhlasu, odmietnutie, sklamanie, nádej, obavy, prejav radosti a pod. V písomnom prejave žiak vie zrozumiteľne, v súlade s pravopisnými normami a štylisticky vhodne sformulovať vlastné myšlienky a názory, vyplniť dotazníky a úradné formuláre, napísať pozdrav, blahoželanie, želanie a odpoveď naň, pozvanie (oznámenie) a odpoveď naň, list (súkromný, oficiálny) a odpoveď naň, žiadosť, sťažnosť, reklamáciu inzerát a odpoveď naň, životopis, poznámky k prečítanému textu (osnovu, anotáciu, tézy, resumé), zápis z rokovania či besedy, rozprávanie, referát na danú tému, úvahu, návod, prácu na danú tému vychádzajúc z cudzojazyčných prameňov, opis osoby (vonkajší vzhľad, charakterové vlastnosti, psychický a fyzický stav) predmetu, miesta, činnosti, situácie, reprodukovať prečítaný alebo vypočutý autentický text (oznam, rozprávanie, opis a pod.), používať kompenzačné vyjadrovanie. Patrí do kategórie produktívnych rečových schopností.

Ústny prejav
Žiak vie jazykovo správne, zrozumiteľne a primerane situácii reagovať v bežných životných situáciách, vyjadriť vlastné názory a myšlienky, začať, udržiavať a ukončiť rozhovor, besedu, diskusiu, telefonický rozhovor, požiadať partnera o vysvetlenie, opísať osobu (vonkajší vzhľad, charakterové vlastnosti, fyzický stav), predmet, miesto, činnosť, situáciu, rozprávať dej v rámci určených tém, predniesť správu alebo referát na určenú alebo zvolenú tému, predniesť naspamäť naučený text (báseň, pieseň). Patrí do kategórie produktívnych rečových schopností.

Poznatky o krajinách študovaného jazyka
Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky všeobecného a odborného charakteru k lepšiemu poznaniu krajiny príslušnej jazykovej oblasti, jej kultúry, tradícií a spoločenských udalostí. Žiaci získajú informácie o sociokultúrnom prostredí v porovnaní so Slovenskou republikou.

4. Druhý cudzí jazyk

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	v oblasti jazykovej poznať a používať zvukové a grafické (pravopisné) prostriedky daného jazyka, slovnú zásobu včítane vybranej frazeológie v rozsahu daných tematických okruhov, vybrané morfologické a syntaktické javy, základné spôsoby tvorby slov (odvodzovanie a skladanie slov), vybrané javy z oblasti štylistiky,
-	v oblasti pragmatickej používať osvojené jazykové prostriedky v súvislých výpovediach a v obsahových celkoch primerane s komunikatívnym zámerom,
-	s aspektom na strategickú kompetenciu vedieť vhodne reagovať na partnerove podnety, odhadovať významy neznámych výrazov, používať kompenzačné vyjadrovanie, pracovať so slovníkom (prekladovým, výkladovým) a používať iné jazykové príručky a informačné zdroje,
-	v oblasti socio-lingvistickej vedieť komunikovať v rôznych spoločenských úlohách, bežných komunikatívnych situáciách, používať verbálne a neverbálne výrazové prostriedky v súlade so socio-kultúrnym úzusom danej jazykovej oblasti, preukázať všeobecné kompetencie a komunikatívne kompetencie prostredníctvom rečových schopností na základe osvojených jazykových prostriedkov v komunikatívnych situáciách v rámci tematických okruhov, preukázať úroveň receptívnych (vrátane interaktívnych) a produktívnych rečových schopností.

Prehľad obsahových štandardov

1.	Počúvanie s porozumením
2.	Čítanie s porozumením
3.	Písomný prejav
4.	Ústny prejav

Popis obsahových štandardov

Počúvanie s porozumením
Vzdelávanie rozvíja receptívne sluchové spôsobilostí založené na počúvaní s porozumením monologických a dialogických prejavov. Má poskytovať žiakom spôsobilostí aj zrakové so zreteľom na čítanie a prácu so všeobecným a odborným textom. Žiaci si osvoja produktívne ústne rečové spôsobilostí a naučia sa rozprávať o jednoduchých tematických situáciách. Získajú produktívne písomné spôsobilostí pri spracovaní textu v podobe rôznych anotácií, výpiskov, popisov, a pod. Vyučovací proces by mal smerovať aj k prekladu jednoduchých textov. Žiak v prejave prednášanom v cudzom jazyku štandardnou a zreteľnou výslovnosťou
globálne rozumie vypočutej správe, pochopí témy, hlavné myšlienky, základné informácie, rozlíši špecifické informácie aj ďalšie dôležité detaily, základné a rozširujúce informácie, rôzne názory a stanoviská, citové zafarbenie, vystihne logickú štruktúru výpovede, vie používať prostriedky komunikačnej stratégie, vie odhadovať významy neznámych výrazov. Patrí do kategórie receptívnych rečových schopností.

Čítanie s porozumením
V rámci vzdelávania sa žiaci naučia používať rôzne jazykové prostriedky, ktoré skvalitnia ich výslovnosť, obohatia slovnú zásobu a jej postupné vytváranie. Žiaci si osvoja základy gramatiky vrátane tvaroslovia a vetnej skladby, grafickú podobu jazyka a jeho pravopis. Žiak v automatickom monologickom, dialogickom alebo kombinovanom texte (rôzne funkčné štýly a slohové útvary) vie zvoliť stratégiu čítania (orientačné, informatívne, študijné čítanie), globálne rozumieť textu, pochopiť tému, vedieť vyhľadať základné informácie, vystihnúť (určiť) špecifické informácie a dôležité detaily, rozlíšiť viacerých hovoriacich, základné a rozširujúce informácie, rôzne názory a stanoviská, citové zafarbenie, funkčný štýl, vystihnúť logickú štruktúru výpovede, používať prostriedky komunikačnej stratégie, odhadovať významy neznámych výrazov, využívať ilustrácie, tabuľky, schémy, používať slovníky, jazykové a iné príručky. Patrí do kategórie receptívnych rečových schopností.

Písomný prejav
Žiaci sa naučia ústne a písomne vyjadrovať vzhľadom k stanoveným témam, formulovať v cudzom jazyku svoje osobné údaje, napísať životopis, popísať domov, voľný čas, jedlo a nápoje, služby, cestovanie, starostlivosť o svoje zdravie, každodenný život, nakupovanie, vzdelávanie, svoju krajinu, prácu a pod. Žiaci získajú a poskytujú informácie v osobnej, verejnej a pracovnej oblasti (nakupovanie cestovných lístkov, tovarov, občerstvenia, organizovanie pracovných stretnutí, rokovanie so zamestnávateľom, objednávanie si služieb, získavanie informácií v informačnom stredisku a na ulici, štylizovanie obchodného alebo osobného listu, písanie blahoželaní, a pod.). Vzdelávanie poskytne vedomosti a zručnosti v oblasti jazykovej funkcie – otvorenie a ukončenie komunikácie, pozdravy, prosby, žiadosti,
poďakovania, vyjadrenie súhlasu alebo nesúhlasu, odmietnutie, sklamanie, nádej, obavy, prejav radosti a pod. V písomnom prejave žiak vie zrozumiteľne, v súlade s pravopisnými normami a štylisticky vhodne sformulovať vlastné myšlienky a názory, vyplniť dotazníky a úradné formuláre, napísať pozdrav, blahoželanie, želanie a odpoveď naň, pozvanie (oznámenie) a odpoveď naň, list (súkromný, oficiálny) poznámky k prečítanému textu (osnovu, anotáciu, tézy, resumé), zápis z rokovania či besedy, rozprávanie, referát na danú tému, úvahu, návod, prácu na danú tému vychádzajúc z cudzojazyčných prameňov, opis osoby (vonkajší vzhľad, charakterové vlastnosti, psychický a fyzický stav) predmetu, miesta, činnosti, situácie, reprodukovať prečítaný alebo vypočutý autentický text (oznam, rozprávanie, opis a pod.), používať kompenzačné vyjadrovanie. Patrí do kategórie produktívnych rečových schopností.

Ústny prejav
Žiak vie jazykovo správne, zrozumiteľne a primerane situácii reagovať v bežných životných situáciách, vyjadriť vlastné názory a myšlienky, začať, udržiavať a ukončiť rozhovor, besedu, diskusiu, telefonický rozhovor, požiadať partnera o vysvetlenie, opísať osobu (vonkajší vzhľad, charakterové vlastnosti, fyzický stav), predmet, miesto, činnosť, situáciu, rozprávať dej v rámci určených tém, predniesť správu alebo referát na určenú alebo zvolenú tému, predniesť naspamäť naučený text (báseň, pieseň). Patrí do kategórie produktívnych rečových schopností.

Poznatky o krajinách študovaného jazyka
Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky všeobecného a odborného charakteru k lepšiemu poznaniu krajiny príslušnej jazykovej oblasti, jej kultúry, tradícií a spoločenských udalostí. Žiaci získajú informácie o sociokultúrnom prostredí v porovnaní so Slovenskou republikou.

7. 4. 2 Človek a príroda

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Porozumenie podstate javov a procesov si vyžaduje interdisciplinárny prístup, a preto aj úzku spoluprácu s chémiou, fyzikou, biológiou a ekológiou. Okrem rozvíjania pozitívneho vzťahu k prírodným vedám sú prírodovedné poznatky interpretované ako neoddeliteľná a nezastupiteľná súčasť kultúry ľudstva. V procese vzdelávania sa má žiakom sprostredkovať poznanie, že neexistujú bariéry medzi jednotlivými úrovňami organizácie prírody a odhaľovanie jej zákonitostí je možné len prostredníctvom koordinovanej spolupráce všetkých prírodovedných odborov.

	Formy aktívneho poznávania a systematického bádania vo fyzike sú si v metódach a prostriedkoch výskumnej činnosti príbuzné s ostatnými prírodovednými disciplínami. Každý žiak dostane také vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré z neho spravia prírodovedne gramotného jedinca tak, aby vedel použiť a aplikovať získané poznatky na efektívne riešenie komplexných odborných predmetov. Pri výučbe bude pozornosť venovaná samostatnej práci žiakov, aktivizujúcim formám ako sú diskusia, brainstorming, vytváranie logických schém a pojmových máp a práca s informáciami.

	Okrem osvojovania si nových poznatkov fyzikálne vzdelávanie poskytne žiakom možnosť získania informácií o tom, ako súvisí rozvoj prírodných vied s rozvojom techniky, technológií a so spôsobom života spoločnosti. Počas výučby chémie žiaci získajú a rozšíria si informácie o stavbe, zložení a vytvorení hmoty, odbornom zaobchádzaní s chemickými látkami, o chemických reakciách. Oboznámia sa s významom chemickej vedy, chemického priemyslu, dôležitostí povolaní v oblasti chémie a ich významu pre spoločnosť, hospodárstvo a prírodu. Budú podporovaní v tom, aby rozumne zaobchádzali s prírodnými zdrojmi, chemikáliami, aby svoje poznatky overovali formou experimentov. Biológia a ekológia poskytnú v rámci ŠVP informácie o základnom systéme živej prírody ako predpokladu formovania prírodovednej gramotnosti žiakov. Ťažiskom budú poznatky o organizmoch ako systémoch, ktoré žijú v dynamickej rovnováhe so svojím prostredím, o javoch a procesoch, ktoré v živej prírode prebiehajú, poznatky o živých organizmoch vo vzťahu k človeku a poznatky o ľudskom tele. Program je koncipovaný tak, aby bolo možné čo najviac využívať moderné didaktické metódy, formy a prostriedky, ktoré okrem maximálnej názornosti budú podporovať samostatnosť a kreativitu žiakov pri práci s informáciami a rozvíjať schopnosť  získané poznatky aplikovať v odborných predmetoch. Poznanie zákonov riadenia živej prírody je základom pochopenia jej fungovania ako celku a predpokladom formovania vzťahu k nej a zodpovedného prístupu k okolitému svetu a k sebe samému.

	Prírodovedné vzdelávanie môže škola realizovať buď ako samostatné vyučovacie predmety/moduly alebo integrovane v závislosti od charakteru odboru a podmienkach školy. O zaradení prírodovednej zložky vzdelávania do vyučovacieho procesu rozhodne škola.
Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	cieľavedome pozorovať prírodné javy, vlastnosti látok a ich premeny,
-	samostatne aj v skupine žiakov riešiť jednoduché problémové prírodovedné situácie, zaobstarať si potrebné informácie na ich zvládnutie, hľadať aj alternatívne cesty vedúce k správnemu riešeniu problémov, dokázať nájsť chybu a korigovať svoje názory a konanie,
-	rozvíjať finančnú a mediálnu gramotnosť,
-	rozlišovať fyzikálnu a chemickú realitu, fyzikálny a chemický model,
-	vedieť opísať osvojené prírodovedné poznatky a vzťahy medzi nimi, používať správnu terminológiu a symboliku, porozumieť prírodným zákonom,
-	samostatne pracovať s fyzikálnymi vzťahmi a chemickými rovnicami, príslušnými jednotkami, grafmi a diagramami, chápať funkčné závislosti a tieto schopnosti uplatniť na riešenie náročnejších úloh,
-	ovládať a fyzikálne a chemické laboratórne techniky, samostatne robiť laboratórne práce podľa písomných návodov (vrátane výpočtov, interpretácie výsledkov a vypracovania záznamu o práci),
-	aplikovať získané prírodovedné poznatky i mimo oblasti prírodných vied (napr. v odbornom vzdelávaní, praxi, každodennom živote),
-	aktívne ovládať základné postupy bezpečnej práce s elektrickým prúdom aj chemickými látkami, poskytnúť najnutnejšiu prvú pomoc pri úraze elektrickým prúdom, popáleninách a poleptaním kyselinou alebo hydroxidom, poznať využitie bežných látok v priemysle, poľnohospodárstve a v každodennom živote a ich vplyv na zdravie človeka a životné prostredie.

Prehľad obsahových štandardov

1.	Formy a príčiny mechanického pohybu
2.	Štruktúra a vlastnosti látok
3.	Elektrické a magnetické javy
4.	Svetlo a žiarenie
5.	Atómy, molekuly a periodická sústava prvkov
6.	Priebeh chemických reakcií
7.	Prvky a ich zlúčeniny
8.	Organické zlúčeniny
9.	Deje v živých sústavách
10.	Človek a životné prostredie

Popis obsahových štandardov

Formy a príčiny mechanického pohybu
Učivo umožňuje žiakom naučiť sa vyjadrovať fyzikálne vlastnosti hmotných objektov prostredníctvom fyzikálnych veličín, získať zručnosť aktívne používať jednotky SI. Žiaci získavajú poznatky o mechanickom pohybe a jeho príčinách postupne od priamočiarych pohybov cez krivočiary pohyb až k mechanickému kmitaniu a vlneniu. Rozširujú si poznatky o vzťahu sily a pohybu, oboznamujú sa s Newtonovými pohybovými zákonmi, s existenciou trecích a odporových síl. Učia sa chápať pohyb ako základný prejav existencie hmoty, súvislosť mechanického pohybu s mechanickou energiou, jej premeny, jej vzťah s mechanickou prácou. Svoje poznatky vyvodzujú z experimentov a zákony formulujú slovne i matematicky. Žiaci si rozširujú a prehlbujú svoje poznatky o tlaku v tekutinách vyvolanom vonkajšou silou, učia sa aplikovať Pascalov a Archimedov zákon pri riešení úloh, oboznamujú sa s prúdením kvapalín, chápu Bernoulliho rovnicu ako zákon zachovania mechanickej energie prúdiacej ideálnej kvapaliny, vedia vysvetliť činnosť rozprašovačov.

Štruktúra a vlastnosti látok
Žiaci sa učia chápať mechanické a tepelné vlastnosti látok rôzneho skupenstva v závislosti od ich štruktúry, uvažovať v pojmoch a predstavách súčasnej fyziky, prenikať hlbšie do podstaty skúmaných fyzikálnych dejov, poznávať zákony a vzťahy, ktorými sa tepelné deje riadia, chápať ich využitie v odbornej praxi i v bežnom živote, orientovať sa v ekologickej problematike. Žiaci si rozširujú svoje poznatky o časticovom zložení látok, osvoja si pojem vnútornej energie sústavy a spôsoby jej zmien. Rozlišujú pojmy teplo a teplota, skúmajú energetickú bilanciu tepelnej výmeny medzi telesami a na praktických príkladoch získavajú poznatky o teplotnej rozťažnosti pevných a kvapalných látok.

Elektrické a magnetické javy
Téma rozširuje a prehlbuje poznatky žiakov o silových poliach a vlastnostiach látok. Žiaci pochopia fyzikálnu podstatu elektrických a magnetických javov, elektrického prúdu v pevných, kvapalných a plynných látkach. Žiaci získajú praktické a teoretické poznatky o magnetickom poli, jeho pôsobení na vodič s prúdom, vznik striedavého napätia a prúdu na základe pochopenia javov elektromagnetickej indukcie. Učivo je zamerané na získanie poznatkov potrebných na obsluhu elektrotechnických zariadení a z hľadiska bezpečnosti práce s elektrickým prúdom. Žiaci si utvoria predstavu o elektromagnetickom vlnení ako fyzikálnom deji, s ktorým sa v praxi stretávajú v podobe rozhlasového a televízneho signálu a svetla.

Svetlo a žiarenie
Učivo žiakov zoznamuje s optickými javmi a ich zákonitosťami, vedie ich k zisteniu, že zákony, platné pre mechanické vlnenie, platia aj pre optické žiarenie, avšak že zároveň existujú optické javy, ktoré sa nedajú podľa tejto teórie vysvetliť. To znamená, že na vysvetlenie svetelných javov existujú dve teórie, ktoré sa nevylučujú, ale dopĺňajú. Téma má filozofický akcent, pretože formuje predstavy žiakov o súčasnom fyzikálnom obraze sveta.

Atómy, molekuly a periodická sústava prvkov
Učivo o periodickej sústave prvkov, stavbe atómu, usporiadaní valenčných elektrónov a typoch väzieb umožňuje žiakovi porozumieť príčinnému vzťahu medzi vnútornou štruktúrou látok a ich vlastnosťami. Tým vznikne globálny pohľad na stavbu látok. Žiaci sa zoznamujú so zložením atómového jadra a so spôsobmi získavania jadrovej energie, s možnosťami jej využitia i zneužitia. Učivo má výrazný filozofický a etický akcent – zodpovednosť ľudstva za osud planéty.

Priebeh chemických reakcií
Učivo prispieva k porozumeniu zákonitostí chemických reakcií predovšetkým na kvalitatívnej aj kvantitatívnej úrovni, ich priebehu a faktorov, ktoré ich ovplyvňujú. S ohľadom na prípravnú funkciu učiva spočíva ťažisko okruhu aj vo zvládnutí chemickej terminológie, vo vyjadrovaní zloženia látok a ich roztokov. Žiaci sa učia charakterizovať a rozlišovať základné typy chemických reakcií a zvládnuť ich vyjadrenia formou chemických rovníc. Žiaci vedia vysvetliť tepelné zafarbenie reakcií a faktory, ktoré ovplyvňujú ich rýchlosť. Získajú aj praktické zručnosti, napríklad pri príprave roztokov požadovaného zloženia, sledovaní priebehu chemických reakcií a pod.

Prvky a ich zlúčeniny
Učivo poskytuje žiakom prehľad o systéme anorganických látok. Žiaci sa učia aplikovať na vybraných príkladoch poznatky osvojené v 5. a 6. okruhu, napríklad o skupinových vlastnostiach prvkov a ich zlúčenín, vzťahu medzi štruktúrou a vlastnosťami látok. Žiaci získavajú konkrétne vedomosti a zručnosti o výskyte a vlastnostiach, výrobe a použití chemických prvkov a ich anorganických zlúčenín dôležitých pre prax a bežný život. Učivo (napríklad voda, ozón, kovy) dáva priestor na ekologickú výchovu a výchovu k ochrane zdravia. V priamej väzbe na požiadavky odbornej zložky vzdelania žiaci získavajú praktické zručnosti na prácu s anorganickými látkami.

Organické zlúčeniny
Učivo poskytuje žiakom konkrétne vedomosti a zručnosti spojené so systémom organických zlúčenín a ich špecifikom, s výskytom, vlastnosťami, výrobou a použitím organických látok významných z hľadiska odboru, bežného života, ekológie a zdravého spôsobu života. Žiaci sa naučia odvodzovať vzorce a názvy organických zlúčenín a opísať ich štruktúru. Žiaci si osvoja zručnosti pre manipuláciu s organickými látkami (napríklad rozpúšťadlami) z hľadiska bezpečnosti práce a ochrany zdravia.

Deje v živých sústavách
Učivo rozvíja vedomosti a zručnosti žiakov o zložení, výskyte a biologických funkciách najdôležitejších prírodných látok ( bielkovín, sacharidov, tukov, vitamínov, hormónov, nukleových kyselín atď.) a napomáha porozumenie podstaty dejov prebiehajúcich v živých organizmoch. Tento obsahový okruh prispieva k pochopeniu základov ekológie a správnej životosprávy.

Človek a životné prostredie
Učivo tohto obsahového okruhu poskytuje žiakom nevyhnutné poznatky o biológii a ekológii, z ktorých bude vychádzať ekologická výchova a vzdelávanie v ďalších, najmä odborných predmetoch. Žiaci si rozšíria základné informácie o jednotnom základe života, o dedičnosti a premenlivosti, charakteristike rastlín a živočíchov ako celku a získavajú základné poznatky o ekológii dôležité pre ekosystém človeka a vzťahy človeka k životnému prostrediu pri zohľadnení regionálnych a profesijných zvláštností.

7. 4. 3 Človek, hodnoty a spoločnosť

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Vzdelávacia oblasť Človek, hodnoty a spoločnosť rozvíja osobnosť človeka s vlastnou identitou a hodnotovou orientáciou, v ktorej sa prelínajú úcta k človeku, k prírode, spolupráca, národné hodnoty. Vychováva k vlastenectvu a posilňuje rešpekt k základným princípom demokracie a tolerancie. Pripravuje mladých ľudí pre život v harmonických a stabilných vzťahoch v rodine, na pracovisku, medzi spoločenskými skupinami, v národe, medzi národmi.
Cieľom etickej výchovy ako povinne voliteľného predmetu je vysvetliť základné etické postoje a spôsobilosti, ako sú sebaovládanie, pozitívne hodnotenie seba samého a druhých, komunikačné zručnosti, tvorivé riešenie medziľudských vzťahov, súvislosti medzi hodnotami a normami. Zameriava sa na princípy náboženskej a ateistickej etiky, princípy pochopenia a tolerovania správania spoluobčanov a spolužiakov, hodnoty a etické normy súvisiace so životom a zdravím, rodinným životom, rodičovstvom a sexualitou, ekonomickým životom a prácou v povolaní. Náuka o spoločnosti preferuje aktívne občianstvo, rôzne postupy k riešeniu problémov každodennej praxe, pochopenie zložitosti sociálnych vzťahov, uvedomenie si hodnoty vzdelania a vzdelanostnej mobility. Vzdelávacia oblasť má v odbornom školstve výraznú antropocentrickú orientáciu a to v stanovení cieľov, ďalej v obsahu a rozsahu učiva a takisto pri voľbe prostriedkov foriem a metód práce vo výučbe. Oblasť vzdelávania obsahuje učivo z rôznych humanitných a sociálno-vedných disciplín, ako sú psychológia, sociálna psychológia, sociológia, politológia, teória štátu a práva, ekonómia, etika, estetika, náboženská výchova, filozofia, história, a čiastočne i geografia. Na 3. stupni vzdelania sú rozdiely v proporciách medzi cieľmi kognitívnymi (vedomosti, zručnosti) a cieľmi socioefektívnymi (záujmy, postoje, hodnotová orientácia) zdôraznené najviac, vedomosti a zručnosti nutné, aby bolo vôbec možné naplniť formatívne ciele. Výchova k estetickému vnímaniu tvorí pre svoj syntetický charakter a špecifický obsah dôležitú súčasť všeobecnej vzdelanosti. Podieľa sa na kultivácii človeka, na schopnosti plne prežiť život, má poznávaciu, integračnú a kreatívnu funkciu, pripravuje človeka na život aj pracovný proces, na vytváranie materiálnych a kultúrnych hodnôt, pomáha pri hodnotovej a vkusovej orientácii a pri formovaní postojov človeka. Umožňuje zážitkové učenie vnímavého u aktívneho poslucháča hudby, návštevníka galérií a divadiel. Rozvíja estetické cítenie žiaka v umeleckej
oblasti a prostredníctvom poznávania konkrétnych umeleckých diel hudobných, výtvarných a literárnych a ich žánrov. Vzdelávacie oblasť rozvíja zručnosti a vedomosti získané na základnej škole na vyššej intelektuálnej úrovni, pričom východiskom je veku primeraný zážitok z hudby, výtvarného a literárneho diela, ktoré žiak dokáže verbalizovať. Jednotlivé druhy umenia vedú v konečnom dôsledku k pozitívnemu svetonázoru a k úcte k životu vôbec.
Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	chápať nutnosť svojho úspešného zapojenia sa do spoločenskej deľby práce a oceniť prospešnosť získavania nových spôsobilostí po celý čas života,
-	ovládať schopností potrebné na sebapoznanie a sebavýchovu, snažiť sa ich uplatňovať v živote,
-	mať základné sociálne návyky potrebné na styk s ľuďmi a prakticky uplatňovať pri styku s ľuďmi spoločensky uznávané normy,
-	poučiť sa o zodpovednej voľbe životného partnera a zodpovednom manželstve a rodičovstve,
-	získať základné vedomosti o rovnosti rás, národov, etnických skupín a vedomosti o potrebe náboženskej tolerancie,
-	uvedomovať si svoju národnú príslušnosť a svoje ľudské práva, mať ochotu rešpektovať práva iných ľudí,
-	chápať princípy fungovania demokratickej spoločnosti a postupy, ako sa občan môže aktívne zapojiť do politického rozhodovania a ovplyvňovať verejné záležitosti na rôznych úrovniach (štát – región – obec),
-	mať predpoklady na aktívne občianske správanie a konanie,
-	oboznámiť sa s potrebou zodpovedného mravného rozhodovania a mať ochotu riadiť sa všeobecne uznávanými zásadami a normami, ktoré ľudská spoločnosť kodifikovala,
-	porozumieť problémom súčasného sveta na základe poznania ich historických koreňov, mať na to potrebné vedomosti a schopností zo všeobecných a slovenských dejín,
-	chápať postavenie človeka vo svete a uvedomovať si zodpovednosť človeka za svet a ľudskú civilizáciu,
-	v praxi uplatňovať humanitné zásady vzťahov medzi ľuďmi a ekologické zásady vo vzťahu k životnému prostrediu,
-	a dokonalejšiu orientáciu pri posudzovaní a hodnotení javov ľudského a občianskeho života,
-	zaujímať k týmto javom stanovisko a diskutovať o ňom, prípadne svoje názory a postoje v diskusii korigovať,
-	mať pozitívnu hodnotovú orientáciu, nachádzať kultúrny spôsob život a hodnotný zmysel života,
-	byť prínosom pre ľudské spoločenstvo (v rodine, obci, regióne, štáte), nie záťažou pre spoločnosť,
-	orientovať sa v estetických objektoch a umeleckých dielach na základe skúseností a zážitkov, mať vytvorené predpoklady pre estetické vnímanie skutočnosti,
-	chápať umenie ako špecifickú výpoveď umelca, chápať prínos umenia a umeleckého zážitku ako dôležitú súčasť života človeka, vedome vyhľadávať a zúčastňovať sa kultúrnych a umeleckých podujatí, vedieť vyjadriť verbálne svoj kultúrny zážitok, vyjadriť vlastný názor a obhájiť ho,
-	zatriediť konkrétne umelecké diela podľa základných druhov a žánrov, samostatne diskutovať o ich obsahu a forme,
-	vytvoriť si pozitívny vzťah ku kultúrnym hodnotám, prírode a životnému prostrediu a aktívne sa podieľať na ich ochrane

Prehľad obsahových štandardov

1.	Úvod do spoločenskovedného vzdelávania. Psychológia osobnosti
2.	Sociálna psychológia a základy komunikácie
3.	Demokracia a jej fungovanie
4.	Dejepis
5.	Mravné rozhodovanie človeka. Človek a právne vzťahy
6.	Vplyv hospodárskych podmienok na život človeka. Zmysel a spôsob života
7.	Filozoficko-etické základy hľadania zmyslu života
8.	Estetika životného prostredia
9.	Ľudové a regionálne umenie
10.	Aplikácia poznatkov z umenia a kultúry do života

Popis obsahových štandardov

Úvod do spoločenskovedného vzdelania. Psychológia osobnosti.
Vzdelávací okruh má žiakov motivovať k získaniu nových vedomostí k rozvíjaniu schopností, aby sa aktívne uplatnili v živote a zabezpečili si pre seba a svoju rodinu životné prostriedky. Žiaci sa zoznámia s technikou učenia sa a dostanú praktický návod na prípravu na výučbu. Poznatky zo psychológie osobnosti napomáhajú žiakom poznať vlastnú osobnosť a vyrovnávať sa so zmenami, ktoré sú pre ich vek typické, odhaľovať psychické diania predovšetkým vo vlastnej osobnosti, porozumieť im, čo by malo viesť k ich sebauvedomeniu a následnej sebavýchove.

Sociálna psychológia a základy komunikácie
Obsahový okruh oboznamuje žiakov so sociálnym prostredím a sociálnou interakciou. Učí žiakov nadväzovať kontakt s ľuďmi, aby boli schopní počúvať ľudí a porozumieť im, komunikovať s nimi. Ďalej je sem zaradená problematika socializácie, sociálnych skupín, sociálnych rol a sociálneho statusu. Žiaci sa zoznamujú s rôznymi ľudskými vzťahmi podriadenosti a nadriadenosti (medzi vrstovníkmi v rodine, v škole, na pracovisku..). Uvedomujú si nutnosť regulovať správanie, aby často nedochádzalo ku konfliktom a k napätiu medzi ľuďmi. Prakticky si precvičia zásady spoločenského správania.

Demokracia a jej fungovanie
Obsahový okruh pomáha žiakom pochopiť podstatu demokracie. Učivo obsahuje základné informácie o ústave SR, o voľbách a politických stranách, o rôznych druhoch zastupiteľských zborov (parlament, regióny, obce). Žiaci poznajú nutnosť prevencie konfliktov i umenie riešiť konflikty. Žiaci si budú prakticky nacvičovať demokratické prístupy k dianiu v triede, v činnosti školskej samosprávy, záujmových organizáciách a pod.

Dejepis
Vzdelávací okruh tvorí učivo zo slovenských a všeobecných dejín. Je vybrané tak, aby žiaci mohli lepšie porozumieť súčasnosti, preto sa hlavný dôraz kladie na najnovšie dejiny až do súčasnosti. Obdobie praveku nie je zaradené vôbec, starovek a stredovek je zameraný na život ľudí a na ich odkaz dnešku. Zo všeobecných dejín je zaradené do dejepisu to, čo znamenalo významnú zmenu s veľkým dosahom (svetovým alebo európskym), ďalej to, čo výrazne ovplyvnilo naše dejiny a takisto to, čo patrilo k základnému „ kultúrnemu vybaveniu“ človeka dnešnej doby. Zastúpenie politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych dejín v jednotlivých historických epochách je rozdielne, pretože ho určujú zámery, ktoré sme si pre
obsahový okruh dejepis stanovili. Žiak má poznať, akým historickým vývinom vznikala dnešná podoba spoločnosti, aby sa lepšie orientovali v súčasnosti. Výučba má posilniť žiakovo vedomie národnej príslušnosti, prispieť k jeho mravnému vybaveniu a k príprave na občiansky život v demokratickej spoločnosti. Dejepis má žiaka viesť k oceňovaniu kultúrnych historických pamiatok, ku starostlivosti o ne, a takisto o životné prostredie. Žiak nemá mať len vedomosti, ale má získať a prehĺbiť si rad schopností, napríklad schopnosti čerpať informácie z rôznych zdrojov, zhromažďovať ich, porovnávať, triediť, interpretovať, spracovávať do referátov, výkladov, pripravovať diskusiu.

Mravné rozhodovanie človeka. Človek a právne vzťahy.
Žiaci poznajú nutnosť zodpovedného mravného rozhodovania (okruh zahŕňa učivo o etických otázkach dobra - zla, lásky - nenávisti, násilia - slobody, zločinnosti, o vine a odčinení viny a o treste). Ďalej je sem zaradené učivo o ľudských právach prirodzených a dohodnutých, o právnej regulácii života spoločnosti, o právnych vzťahoch medzi občanmi v rodine, o ochrane zdravia, života a majetku (právo občianske, správne, pracovné, hospodárske). Žiaci sa zoznámia s nezávislosťou súdov a polície, získajú vedomosti o funkciách štátneho zastupiteľstva, advokácie a notárstiev. Porozumejú rozdielom medzi trestnými činmi a priestupkami. Poznajú hlavné príčiny kriminality mládeže. Budú vedieť rešpektovať práva (prevencia kriminality). Obsahový okruh uzatvára učivo o zodpovednosti človeka za seba, svoju rodinu (výchova detí a prostredie, ktoré ho obklopuje).

Vplyv hospodárskych podmienok na život človeka. Zmysel a spôsob života
Žiaci si pomocou učiva uvedomia, ako majetok a bohatstvo ovplyvňuje spôsob života ľudí. Poznajú rozdiel medzi podnikaním a zamestnaním. Uvedomia si zásady súkromného podnikania, kvalitu a korektnosť. Poznajú rôzne sociálne triedy s rozdielnym spôsobom života. Ďalšia časť obsahového okruhu ukáže, ako pôsobí trhová ekonomika na život rodín. Žiaci sa zoznámia so sociálnou politikou a sociálnou starostlivosťou štátu a neštátnych inštitúcií. Poznajú úlohu odborov v demokratickej spoločnosti.

Filozoficko-etické zásady hľadania zmyslu života
Žiaci sa oboznámia so sociálnou politikou a významom filozofie a s otázkou vzťahu človeka k svetu. Budú uvažovať o pravde ako o filozofickom probléme a o nefilozofickom chápaní pravdy (v politike, terminológii atď.). Ďalej okruh obsahuje otázky slobody a nutnosti v ľudskom konaní a problematiku hodnôt. Obsahový okruh povedie žiakov k premýšľaniu o šťastí v ľudskom živote (spisovatelia a iní umelci, vedci, významné osobnosti o šťastí), aby pochopili, aký môže mať zmysel a prečo má mať každý život rád. Okruh má ťažisko v otázkach praktickej etiky (základná slušnosť, poctivosť, mravná zodpovednosť v bežných a v medzných situáciách).

Estetika životného prostredia
V obsahovom okruhu sú témy: príroda ako inšpiračný zdroj umenia, človek medzi ľuďmi, medziľudská komunikácia v každodennom styku, človek v predmetnom prostredí, úžitkové umenie, dizajn, interiérová kultúra, kultúra odievania, kultúra a estetika práce, vzťah techniky a umenia. Žiaci sa oboznámia so zmenou estetických noriem v historickom priereze a naučia sa ich aplikovať v každodennej praxi. Žiaci sa naučia usilovať sa o vytvorenie vlastného estetického hodnotového systému (krása, vkus).

Ľudové a regionálne umenie
Témy: architektúra, výtvarné umenie, ľudová slovesnosť, oblasti ľudovej kultúry na Slovensku, uchovávanie ľudových tradícií – skanzeny, umelecko-remeselné dielne. Cieľom okruhu je, aby žiaci pochopili špecifickosť a význam ľudového umenia v národnej kultúre a oboznámili sa s materiálmi a technikami. Dôležité je vysvetliť vzťah profesionálneho umenia, ľudového umenia a insitného prejavu.

Aplikácia poznatkov z umenia a kultúry do života
Naučiť sa hľadať paralely v umení a kultúre, navštevovať kultúrne podujatia, prezentovať individuálne aktivity, organizovať zábavné podujatie v škole i mimo nej, orientovať sa v oblasti módy a vkusu, módnych trendov, farebných harmónií, rozvíjať kultúru správania a medziľudských vzťahov.

7.4. 4 Matematika a práca s informáciami

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Matematické vzdelávanie v odbornom školstve má svoje významné miesto, nakoľko v jednotlivých odboroch plní popri funkcii všeobecného vzdelávania aj prípravnú funkciu pre odbornú zložku vzdelávania. Všeobecným cieľom matematického vzdelávania je výchova premýšľavého človeka, ktorý bude vedieť používať matematiku v rôznych životných situáciách (v odbornej zložke vzdelávania, v ďalšom štúdiu, v osobnom živote, budúcom zamestnaní, voľnom čase, a pod.). Učivo prezentuje matematického vzdelávania pre ISCED 3A. V tých študijných odboroch, ktoré majú vyššie nároky na matematické vzdelávanie vo vzťahu k danému odboru štúdia, môže škola vo svojom ŠkVP rozšíriť matematické vzdelávanie v súlade s náročnosťou odboru (pri riešení praktických úloh, štatistiku, a pod.). Matematické vzdelávanie je významnou súčasťou všeobecnej vzdelanosti. Vedie žiakov k pochopeniu kvantitatívnych vzťahov v prírode i spoločnosti, vybavuje poznatkami užitočnými v každodennom živote aj pre chápanie technických alebo ekonomických súvislostí a pre odborné vzdelávanie. Matematické vzdelávanie sa výdatne podieľa na rozvoji samostatného a logického myslenia. Matematické vzdelávanie poskytuje žiakom ucelený systém poznatkov, ktoré im umožňujú štúdium daného odboru i uplatnenie v praxi a slúži ako základ pre ich ďalšie vzdelávanie. Matematika učí žiakov schopnosti aplikovať získané vedomosti a zručnosti pri riešení úloh z praxe, potrebe overovať správnosť získaného výsledku, používať pri spracovaní úloh dostupné komunikačné technológie. Okrem všeobecného základu cieľom vyučovania matematiky v stredných odborných školách je poskytnúť žiakom vedomosti a zručnosti potrebné na úspešné zvládnutie odborných predmetov príslušného študijného odboru a pre výkon ich budúceho povolania. Na to je potrebné, aby žiaci získali pozitívny vzťah k matematike a primerané vedomosti z oblasti algebry, planimetrie, stereometrie, vrátane použitia analytickej metódy, zo základov matematickej analýzy, z kombinatoriky a zo základov teórie pravdepodobnosti a štatistiky. Cieľom vzdelávania v informačných technológiách je naučiť žiakov pracovať s informáciami. Žiaci pochopia základom informačných technológií a naučia sa užívateľskej úrovni používať operačný systém, kancelársky software a pracovať s bežným aplikačným programovým vybavením vrátane špecifického programového vybavenia, ktoré sa používa v príslušnej odbornej oblasti. Na účely stanovenia výkonových a obsahových štandardov je potrebné používať ŠVP Informačné
technológie. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	rozumieť matematickej terminológii a symbolike (množinovému jazyku a pojmom z matematickej logiky) a správne ju interpretovať a používať z nariadení, zákonov, vyhlášok a matematiky,
-	rozumieť základným matematickým pojmom a vzťahom medzi nimi, obsahom základných definícií a viet,
-	vyhľadávať, hodnotiť, triediť, používať matematické informácie v bežných profesijných situáciách a používať pritom výpočtovú techniku a prístupné informačné a komunikačné technológie,
-	osvojiť si vyskytujúce sa pojmy, vzťahy a súvislosti medzi nimi, osvojiť si postupy používané pri riešení úloh z praxe,
-	previesť reálny problém na matematickú úlohu,
-	ovládať základné poznatky o číselných oboroch, výrazoch, mocninách, rovniciach, nerovniciach, funkciách, planimetrii a geometrii, orientovať sa v grafickom vyjadrení funkčnej závislosti,
-	prevádzať numerické a grafické riešenia, vedieť pracovať s kalkulátorom,
-	používať algoritmy v riešení algebraických i geometrických úloh,
-	aplikovať matematické poznatky pri riešení úloh z odbornej a hospodárskej praxe,
-	vedieť určiť bežné geometrické útvary a prevádzať jednotky,
-	kriticky vyhodnocovať informácie kvantitatívneho charakteru získané z rôznych zdrojov – grafov, diagramov, tabuliek, správne sa matematicky vyjadrovať,
-	orientovať sa v aplikačných softwaroch využívaných v praxi,
-	ovládať obsluhu periférnych zariadení potrebných pre prácu s aplikačnými programami.

Prehľad obsahových štandardov

1.	Čísla, premenné, výrazy
2.	Rovnice, nerovnice a ich sústavy
3.	Funkcie
4.	Geometria
5.	Kombinatorika a teória pravdepodobnosti
6.	Základy štatistiky

Popis obsahových štandardov

Čísla, premenné, výrazy
V priebehu štúdia sa rozvíja a upevňuje pojem reálneho čísla, najmä v súvislosti s rozšírením pojmu mocniny a o mocniny s racionálnym exponentom. Poznatky zo základnej školy o výrazoch sa doplnia o rôzne druhy úprav kvadratického trojčlena a o rozvíjanie schopnosti vhodnej voľby premennej pri matematizácii reálnej situácie, pri úprave výrazov na tvar vhodný na výpočet hodnôt výrazu prostriedkami výpočtovej techniky a na vyjadrenie vybranej premennej z daného vzťahu (vzorca).

Rovnice, nerovnice a ich sústavy
V tomto obsahovom okruhu sa riešia rôzne typy rovníc a nerovníc s dôrazom na pochopenie logickej podstaty riešenia. Je potrebné získať kvalitné schopnosti pri riešení jednoduchých rovníc a nerovníc a pri riešení zložitých rovníc a nerovníc vedieť používať prístupné informačné technológie (existujúci didaktický voľný software).

Funkcie a ich priebeh
Žiaci sa učia rozlišovať základné okruhy funkcií a funkčných závislostí a riešiť príslušné typy rovníc (výpočtom i graficky). Žiaci rozumejú obsahu pojmu funkcia, vedia určiť jej definičný obor i obor hodnôt, zostrojiť graf a uviesť niektoré jej vlastnosti.

Geometria
V základnom učive je zastúpená rovinná aj priestorová geometria. Hlavný dôraz sa kladie na budovanie predstavivosti s využitím riešenia problémových úloh z praxe. Pozornosť sa venuje rozvoju schopnosti používať pri riešení geometrických problémov algebraické metódy. Okruh učí žiakov aplikovať na jednoduchých úlohách vlastnosti zhodných a podobných zobrazení a využívať zhodnosť a podobnosť trojuholníkov pri riešení príkladov z odbornej praxe.

Kombinatorika a teória pravdepodobnosti
Učivo napomáha rozvoj kombinatorického myslenia a zoznamuje žiakov s pojmami variácie, permutácie, kombinácie a ich aplikáciami na praktických úlohách. V kombinatorike sa má predovšetkým kultivovať schopnosť systémovo spracovávať rozsiahle súbory dát a organizovať svoju činnosť algoritmicky. V tomto okruhu nie je základ v zavádzaní vzorcov a pojmového aparátu, ale v systéme vypisovania možností.

Základy štatistiky
Učivo je volené tak, aby žiaci vedeli spracovať bežné štatistické informácie zo života (tlač,... ). V štatistike je potrebné, aby sa žiaci naučili spracovať štatistický súbor pomocou výpočtovej techniky a vedieť výsledky spracovania primerane interpretovať.

Práca s údajmi a informáciami
Žiaci vyhľadávajú, vyhodnocujú a spracúvajú informácie a údaje. Získavajú a osvoja si základné praktické činnosti s aplikáciami, s prezentačným softwarom, s kancelárskym a grafickým softwarom a získané poznatky môžu interpretovať prostredníctvom diagramov, grafov a prezentácií obsahovo zameraných pre daný odbor štúdia.

7. 4. 5 Zdravie a pohyb

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Vzdelávacia oblasť Zdravie a pohyb vytvára priestor na uvedomenie si potreby celoživotnej starostlivosti žiakov o svoje zdravie, na osvojenie si teoretických vedomostí a praktických skúseností o výchove k zdraviu prostredníctvom pohybových aktivít, telesnej výchovy a športovej činnosti. Poskytuje základné informácie o biologických, fyzických, pohybových psychologických a sociálnych základoch zdravého životného štýlu. Žiak získa kompetencie, ktoré súvisia s poznaním a starostlivosťou o vlastné telo, pohybový rozvoj, zdatnosť a zdravie, ktoré určujú kvalitu budúceho života v dospelosti. Osvojí si postupy ochrany a upevnenia zdravia, princípy predchádzania civilizačných ochorení, metódy rozvoja pohybových schopností a pohybovej výkonnosti, v prípade žiakov so zdravotným oslabením alebo zdravotným postihnutím aj princípy úpravy zdravotných porúch. Získa vedomosti a zručnosti o zdravotne orientovaných telovýchovných činnostiach aj z viacerých druhov športových disciplín. Je vedený k chápaniu kvality pohybu ako dôležitej súčasti svojho komplexného rozvoja, k zorientovaniu sa vo výbere pohybu pri vyskytujúcich sa zdravotných poruchách, k poznaniu kompenzačných a regeneračných aktivít a ich uplatneniu v režime dňa.

	Vzdelávacia oblasť spája vedomosti, návyky, postoje, schopnosti a zručnosti o pohybe, športe, zdraví a zdravotnom štýle, ktoré sú utvárané prostredníctvom realizovaných foriem vyučovania telesnej a športovej výchovy, vrátane telesnej výchovy alebo formou integrovanej telesnej a športovej výchovy. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	vytvoriť si ucelenú predstavu o ľudskom organizme ako celku z hľadiska stavby a funkcie, poznať zásady správnej životosprávy v zmysle aktívneho zdravia a zdravého životného štýlu,
-	prejavovať aktívne postoje k vlastnému všestrannému telesnému rozvoju predovšetkým snahou o dosiahnutie optimálnej úrovne telesnej zdatnosti a vlastnú pohybovú aktivitu spojiť s vedomím potreby sústavného zvyšovaniu telesnej zdatnosti a upevňovania zdravia,
-	splniť požiadavky všeobecnej pohybovej výkonnosti a ovládať cvičenia zodpovedajúce jeho psychomotorickým predpokladom tak, aby im bol schopný samostatne realizovať v primeraných podmienkach,
-	aktívne ovládať základné techniky a taktiky vybraných športových odvetví a rozumieť odbornej terminológii pohybových činností, uplatňovať zásady účelnej organizácie telovýchovných aktivít,
-	vytvoriť si predpoklady pre transfer získaných zručností do pracovnej motoriky a ovládať kompenzačné cvičenia regeneráciou telesných a duševných síl vzhľadom na požiadavky budúcej profesie,
-	uvedomovať si význam telesného a pohybové zdokonaľovania, vnímať krásu pohybu, prostredia a ľudských vzťahov,
-	prejavovať zmysel pre fair-play, kolektívnu spoluprácu a vzájomnú pomoc, najmä jednotlivcom handicapovaným či menej pohybovo nadaným,
-	ovládať a dodržiavať zásady dopomoci, zabrániť úrazu a poskytnúť prvú pomoc pri úraze, uplatňovať pri športe a pobyte v prírode poznatky z ochrany a tvorby životného prostredia.

Prehľad obsahových štandardov

1.	Ľudský organizmus ako celok z hľadiska stavby a funkcie
2.	Vplyv telesnej výchovy a športu na somatický, funkčný a zdravotný stav človeka
3.	Kondičná príprava a všestranne rozvíjajúce cvičenia a pohybové hry, športový tréning
4.	Základy techniky a taktiky vybraných športových odvetví, odborná terminológia, pravidlá
5.	Regenerácia, kompenzácia
6.	Poradové cvičenia
7.	Hygiena a bezpečnosť pri telesnej výchove a športe, základy prvej pomoci
8.	Šport a pobyt v prírode

Popis obsahových štandardov

Ľudský organizmus ako celok z hľadiska stavby a funkcie
Učivo prehlbuje poznatky z biológie človeka získané na ZŠ a prispieva k vytvoreniu komplexu poznatkov v oblasti starostlivosti o zdravie. Objasňuje pojem aktívne zdravie v zmysle zdravej výživy, otužovania, nefajčenia, abstinencie, sexuálnej výchovy, účelného naplňovania voľného času pohybom a predchádzanie chorobám.

Vplyv telesnej výchovy a športu na somatický, funkčný a zdravotný stav človeka
Téma smeruje k pochopeniu pohybu ako základnej vlastnosti života a vplyvu pohybu na vlastnosti živých organizmov vrátane človeka a k poznaniu, že celkovo nedostatočný rozsah pohybovej aktivity a jednostranný charakter záťaže životným stereotypom dnešného človeka je treba cielene kompenzovať. Obsahuje poznatky potrebné na uvedomelý rozvoj zdatnosti a pohybových zručností, osvojenie zdravotne vhodných pohybových činností a návykov (pohybový režim, stravovanie, pitný režim pri športe, spôsoby odpočinku a iné).

Kondičná príprava a všestranne rozvíjajúce cvičenia a pohybové hry, športový tréning
Okruh zahŕňa súbor praktických zručností a poznatkov zameraných na rozvoj obratnosti, sily, rýchlosti, vytrvalosti a vzťahu všeobecnej prípravy na tréningový proces. Učivo zahŕňa rôzne cvičenia zamerané na prípravu organizmu pred pohybovou činnosťou, rýchlostne silové a vytrvalostné cvičenia napomáhajúce rozvoj pohyblivosti kĺbov, správne držanie tela v rôznych polohách, cvičenia motivačné, tvorivé psychomotorické, cvičenia na každý deň s náradím aj bez náradia, v štandardných podmienkach športových zariadení v prírode. Žiaci si osvojujú potrebnú terminológiu a prostriedky komunikácie, zásady rozvoja aerobnej a svalovej zdatnosti, pohybových zručností a zásady športového tréningu.

Základy techniky a taktiky vybraných športových odvetví , odborná terminológia, pravidlá
Téma je zameraná na osvojenie základných pohybových štruktúr vybraných športových odvetví. Súčasťou je rozvíjanie estetického vnímania a estetického prejavu žiakov, pohybovej pamäte a kreativity (gymnastika, tance), rozvoj špeciálnych pohybových schopností a celkovej telesnej zdatnosti (atletika, športové hry) K základnému učivu patria aj úpony, zručnosti a poznatky nevyhnutné na sebaobranu. Súbežne si žiaci osvojujú príslušnú športovú terminológiu a komunikačné prostriedky, zásady a základné pravidlá jednotlivých športov a súťaží. Obsah tvoria aj vybrané otázky z histórie, etiky telesnej výchovy a športu, fair–play konania, popularity športového odvetvia. Dôležité sú zdravotné aspekty pohybu v rôznych klimatických podmienkach.

Regenerácia, kompenzácia
Učivo je súčasťou ktoréhokoľvek tematického celku (modulu), tvorí súčasť úvodnú, prípadne záverečné časti hodín. Kompenzačné a regeneračné cvičenia pomáhajú adaptácii na odborný výcvik a na budúce povolanie a kompenzuje možnosť jednostranného zaťaženia v školských a pracovných činnostiach. Zahŕňa cvičenia vyrovnávacie, cvičenia na správne držanie tela, dychové a relaxačné cvičenia a techniky, rytmickú gymnastiku, a iné kontroly účinnosti jednotlivých cvičení. Upozorňuje na nevhodné cvičenia vzhľadom na vek, pohlavie, ochranu pohybového aparátu a pod. Žiaci si osvojujú správne cvičebné návyky, metódy, postupy vykonávania jednotlivých cvičení a súborov, chápu ich funkciu.

Poradové cvičenia
Tieto cvičenia sa využívajú na účelnú organizáciu práce a zvýšenie účinnosti telovýchovného procesu (nie sú samoúčelné). Získané pohybové zručnosti sa spájajú so správnym držaním tela, estetikou pohybového prejavu a formovaním uvedomelej disciplíny. Predpokladom ich správneho výkonu je znalosť základných telovýchovných pojmov a názvosloví.
Hygiena a bezpečnosť pri telesnej výchove a športe, základy prvej pomoci
Téma spája hygienické otázky so zabránením úrazu a spoločne významne ovplyvňujú bezpečnosť a účinok telesného cvičenia. Hygienické zásady sa týkajú osobnej hygieny žiaka aj hygieny cvičenia, tréningu, telovýchovného prostredia. V osobnej hygiene je treba zdôrazniť miesto telovýchovných aktivít v životospráve človeka z hľadiska rytmu práce a odpočinku (biologické rytmy). Žiaci si osvoja prostriedky aktívneho a pasívneho odpočinku aj v súvislosti s najvýznamnejšími faktormi príčin úrazov, učia sa poskytovať prvú pomoc.

Šport a pobyt v prírode.
Téma zoznamuje žiakov nielen so základnými pravidlami správania pri športe a pobyte v prírode, ale aj s prístupmi k plánovaniu a organizovaniu týchto činností. Zahŕňa rôzne pohybové činnosti a aktivity vykonávané v prírode (napr. chôdza, beh, turistika, táborenie, cyklistika, zimné športy), poznatky a návyky týkajúce sa orientácie v prírode, ochrany flóry a fauny a zdrojov pitnej vody, zásady bezpečnosti a dodržiavania právnych noriem.

7. 5 ÚČELOVÉ KURZY/UČIVO

	Súčasťou výchovy a vzdelávania žiakov odborného vzdelávania a prípravy sú účelové kurzy, ktoré predstavujú integrujúcu zložku vedomostí, zručností a postojov. V nadväznosti na získané poznatky v oblasti teoretického a praktického vzdelávania účelové učivo poskytuje žiakom doplňujúce, rozširujúce, upevňovacie a overovacie vedomosti, zručnosti a kompetencie potrebné na zvládnutie situácií a aktivít, ktoré môžu nastať vznikom nepredvídaných skutočností.

Prehľad účelových kurzov:

1)	Ochrana človeka a prírody
2)	Telovýchovno-výcvikový kurz

7. 5. 1 Ochrana človeka a prírody

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Účelový kurz Ochrana človeka a prírody je povinnou organizačnou formou vyučovania. Jeho zameranie musí byť štruktúrované tak, aby sa ním rozšírili vedomosti žiakov, precvičili požadované zručnosti a prehĺbili osvojené postoje a návyky. Obsah kurzu nadväzuje na účelové cvičenia a tvorí ho teoretická príprava, praktický výcvik a mimo vyučovacia záujmová činnosť žiakov. Názorné a praktické metódy prevládajú nad verbálnym a hodnotenie žiakov je slovné. Účelové cvičenia sa uskutočňujú sa v 1. a 2. ročníku vo vyučovacom čase v rozsahu 6 hodín v každom polroku školského roka. Presný termín určí riaditeľ školy. Účasť žiakov je na cvičeniach povinná. Žiaci so zmenenou pracovnou schopnosťou plnia primerané úlohy podľa lekárskeho nálezu. Plán cvičenia určuje ciele a obsah cvičenia, priestory na činnosť, zaradenie učiteľov školy do výkonových funkcií. Stanoví spôsob ich prípravy, ako aj prípravu žiakov, materiálno, hygienicko-zdravotnícke a bezpečnostné opatrenia, prípadnú spoluprácu so spoločenskými organizáciami regiónu a orgánmi štátnej správy. 

	Program cvičenia sa realizuje spravidla v dvojhodinových jednotkách. Presun na miesto konania sa nezapočíta do času cvičenia, ak nie je jeho súčasťou. Kurz na ochranu človeka a prírody sa organizuje v treťom ročníku v trvaní 3 dni po 7 hodín výcviku. Kurz je súčasťou plánu práce školy. Účasť žiakov na kurze je povinná.

	Kurz sa organizuje v spolupráci s Radou školy, zdravotníckymi, ochranárskymi a inými spoločenskými organizáciami, s orgánmi štátnej správy (miestnou vojenskou správou, policajným zborom, útvarmi civilnej ochrany apod.). Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	popísať právne normy upravujúce povinnosti prípravy občanov Slovenskej republiky na ochranu ich zdravia, ochranu prírody a obranu vlasti,
-	mať prehľad o orgánoch a organizáciách podieľajúcich sa na brannej, ekologickej a humanitárnej výchove občanov,
-	mať schopnosť poskytnúť prvú pomoc pri úrazoch,
-	mať základné schopnosti pri riešení mimoriadnych situácií alebo udalostí,
-	chrániť prírodu a životné prostredie,
-	mať záujem o športové aktivity podporujúce jeho telesný a zdravotný rozvoj.

Prehľad obsahových štandardov

1)	Teoretická príprava
2)	Praktický výcvik
3)	Mimo vyučovacie aktivity

Popis obsahových štandardov

Teoretická príprava
Teoretická príprava nadväzuje na vedomosti a zručnosti žiakov získaných v účelových cvičeniach. Žiaci sa oboznamujú s právnymi normami, ktoré upravujú povinnosti občanov na ochranu ich zdravia, ochranu prírody a obranu vlasti ako aj o organizáciách podieľajúcich sa na brannej, ekologickej a humanitárnej výchove. Získajú poznatky o dôležitých medzinárodných dohodách, o poslaní a funkcii ozbrojených síl, armády a civilnej ochrany v SR, o najnovších poznatkoch z dopravnej výchovy, zdravovedy a ekológie, o technických športoch, sebaobrane, o právnych podmienkach vlastnenia a používania zbrane a iných prostriedkov sebaobrany. Teoretická príprava trvá 3 hodiny.

Praktický výcvik
Praktický výcvik sa zameriava na komplex týchto tematických celkov:
•	Zdravotnícka príprava (5 hodín) dopĺňa učivo účelového cvičenia. Žiaci sa zdokonaľujú v poskytovaní prvej pomoci pri úpaloch, uštipnutiach hadom, popáleninách a priestreloch. Vedia zhotoviť improvizované nosidlá a určiť poradie naliehavosti ošetrenia zranených osôb ako je umelé dýchanie, kriesenie, stabilizovaná poloha, poleptania chemickými látkami, otravy a omrzliny.
•	Mimoriadne udalosti – civilná ochrana (5 hodín) môže byť modelovaný na používanie signálov v priebehu činností. Žiaci sa naučia správne reagovať na požiar, výbuch plynu, zával alebo zosuv pôdy, letecké nešťastie, radiačnú haváriu, otravu potravinami a vodou.
•	Pobyt v prírode (5 hodín) obsahuje komplex činností spojených s vybudovaním stanového tábora. Žiaci sa naučia pripravovať stravu v improvizovaných podmienkach a na provizórnych prostriedkoch, vybudovať a označiť trať pre orientačný beh, zrealizovať preteky podľa pravidiel. Sú vedení k ochrane, úprave a čistote prírodného prostredia, k poznávaniu prírodných úkazov, liečivých a chránených rastlín. Technické činnosti a športy (3 hodiny) sú zamerané na rôzne aktivity ako sú exkurzie do športových zariadení, kde majú možnosť sledovať ukážky športovej streľby, rádioamatérskej a spojovacej činnosti, športového potápania a vodáctva, modelárstva, leteckých športov a parašutizmu, horolezectva a týmto sa motivovať k aktívnejšej športovej činnosti. Zároveň získavajú prehľad o náročnosti športových výkonov, výkonovej obtiažnosti, pravidlách a zásadách športovej činnosti.

Mimo vyučovacie aktivity
Teoretická príprava a praktický výcvik sa odporúčajú spojiť s mimo vyučovacími aktivitami. Odporúča sa organizovať podľa podmienok aj zdokonaľovací plavecký výcvik, rôzne športové súťaže podľa osobitných predpisov.

7. 5. 2 Telovýchovno-výcvikový kurz

Charakteristika vzdelávacej oblasti

	Účelový Telovýchovno-výcvikový kurz sa organizuje v prvom a druhom ročníku štúdia v rozsahu 5 dní po 7 hodín. Môže sa organizovať ako plavecký výcvik a lyžiarsky výcvik. Kurz nadväzuje na výučbu plávania a lyžovania základnej školy. Žiaci si osvojujú športové a úžitkové spôsoby plávania a lyžovania, zvyšuje sa úroveň ich pohybových schopností, upevňuje sa ich zdravie, zvyšuje telesná zdatnosť a pohybová výkonnosť. Názorné a praktické metódy prevládajú nad verbálnym a hodnotenie žiakov je slovné. Presný termín určí riaditeľ školy. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

	Absolvent má:

-	zvládnuť techniku plaveckých spôsobov – kraul, znak, prsia, ľubovoľný spôsob, skoky do vody,
-	zvládnuť základy lyžiarskej techniky,
-	vedieť poskytnúť prvú pomoc pri záchrane topiaceho sa a pri úrazoch na lyžiarskych svahoch.

Prehľad obsahových štandardov

1)	Plávanie
2)	Lyžovanie

Popis obsahových štandardov

Plávanie
Plávanie zvyšuje úroveň pohybových schopností žiakov, najmä vytrvalosti. Žiaci si osvojujú základné poznatky z teórie plávania, jeho špecifiká z hľadiska biomechaniky a fyziológie. Pôsobenie plávania na organizmus človeka je mimoriadne významné. Žiaci takto získavajú poznatky aj o využití svojho voľného času, informácie o kondičných cvičeniach, rehabilitačného a rekreačného plávania. Osvojujú si tiež pravidlá plávania a správneho dýchania. Hodnotia sa technika plávania, uzlové body v technike a zručnosti pri záchrane topiaceho sa.

Lyžovanie
Lyžovanie má nezastupiteľné miesto vo funkčnom a pohybovom zdokonaľovaní každého jednotlivca. Prispieva k upevneniu zdravia, zvýšeniu telesnej zdatnosti a pohybovej výkonnosti, pomáha odstraňovať nedostatky zdravotne oslabeným žiakom, prispieva k psychického, sociálnemu a morálnemu vývinu mládeže. Žiaci by mali zvládnuť bezpečné ovládanie lyží v primeranom lyžiarskom teréne optimálnou lyžiarskou technikou. Výcvik by sa mal zamerať na zvládnutie znožného oblúka prestúpením v širšej stope, vyvážený dynamický postoj po spádnici a jazde šikmo svahom, správne rozloženie hmotnosti, postavenie a vytočenie trupu, prenášanie váhy z jednej lyže na druhú, pre pokročilých lyžiarov sa odporúča zvládnuť striedavý beh dvojkročnej a súpažnej techniky. Kurz poskytuje aj informácie o lyžiarskom výstroji a nebezpečenstvách zimného pobytu v horách.

8. ZÁKLADNÉ PODMIENKY NA REALIZÁCIU ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

	Pre vzdelávanie v súlade s daným ŠVP je nevyhnutné vytvárať vhodné realizačné podmienky. Podkladom na ich stanovenie sú všeobecné požiadavky platných právnych noriem a konkrétne požiadavky vyplývajúce z cieľov a obsahu vzdelávania v danom odbore. Iba ucelený, vzájomne sa podmieňujúci komplex požiadaviek na personálne a materiálne vybavenie umožní vytvoriť optimálne vzdelávacie prostredie. Špecifické vybavenie odborných učební a laboratórií je nutné pre výučbu odborných predmetov a nie je možné ho nahradiť vyučovaním na externých pracoviskách. V ŠVP sú vo všeobecnej rovine vymedzené základné podmienky na realizáciu školského vzdelávacieho programu a je úlohou školy, aby tieto podmienky nielen akceptovala, ale ich podrobnejšie konkretizovala vo vlastnom ŠkVP
podľa potrieb a požiadaviek, aktuálnych cieľov a reálnych možností.

	Optimálne požiadavky/podmienky, podľa ktorých sa bude poskytovať tento vzdelávací program, sú nasledovné:

8.1 Základné materiálne podmienky

a) Kapacita školy

1.	Školský manažment: kancelária riaditeľa školy, kancelárie pre zástupcov riaditeľa školy kancelária pre ekonomický úsek, príručný sklad s odkladacím priestorom, sociálne zariadenie, zasadačka
2.	Pedagogickí zamestnanci školy: zborovňa pre rokovania pedagogickej rady, jazykové, prírodovedné kabinety a kabinety pre odborné predmety a praktické vyučovanie
3.	Nepedagogickí zamestnanci školy: kancelárie pre sekretariát, ekonómov a správcu, priestory pre obslužný personál (údržba, upratovanie, vodiča pod.) príručný sklad s odkladacím priestorom, archív
4.	Hygienické priestory, sociálne zariadenia, šatne
5.	Sklady učebných pomôcok a didaktickej techniky
6.	Priestory pre centrálne ovládanie didaktickej techniky
7.	Odborná knižnica
8.	Priestory pre záujmovú a spoločenskú činnosť žiakov a zamestnancov školy, aula, spoločenská miestnosť

b) Makrointeriéry

1.	Školská budova vrátane telocvične
2.	Školský dvor
3.	Garáže
4.	Internát - DM (môže byť zabezpečený zmluvne)
5.	Školská jedáleň a kuchyňa (môže byť zabezpečená zmluvne)

c) Vyučovacie interiéry

1.	Klasické triedy - učebne pre teoretické vyučovanie vybavené didaktickou technikou,
2.	Odborné učebne pre teoretické a praktické vyučovanie vybavené podľa normatívu

8. 2 PERSONÁLNE ZABEZPEČENIE ODBORNÉHO VZDELÁVANIA

Personálne podmienky

1.	Požiadavky na manažment školy, ktorý realizuje školský vzdelávací program musia byť v súlade s požiadavkami odbornej a pedagogickej spôsobilosti a s kvalifikačnými predpokladmi, ktoré sú nevyhnutné pre výkon náročných riadiacich činnosti podľa platných predpisov.

2.	Odborná a pedagogická spôsobilosť pedagogických zamestnancov všeobecnovzdelávacích predmetov, ktorí realizujú školský vzdelávací program musí byť v súlade s platnými predpismi. Plnenie ďalších kvalifikačných predpokladov potrebných pre výkon zložitejších, zodpovednejších a náročnejších pedagogických činností sa riadi platnými predpismi. Pedagogickí zamestnanci musia zabezpečiť súlad všetkých vzdelávacích a výchovných činností s cieľmi vzdelávania v danom študijnom odbore v súlade so štátnym vzdelávacím programom. Práva a povinnosti pedagogických zamestnancov sú zabezpečené a naplňované po dobu ich pedagogickej činnosti v rámci platných predpisov.

3.	Odborná a pedagogická spôsobilosť pedagogických zamestnancov odborných predmetov, ktorí realizujú školský vzdelávací program musí byť v súlade s platnými predpismi. Plnenie ďalších kvalifikačných predpokladov potrebných pre výkon zložitejších, zodpovednejších a náročnejších pedagogických činností sa riadi platnými predpismi. Pedagogickí zamestnanci musia zabezpečiť súlad všetkých vzdelávacích a výchovných činností s cieľmi vzdelávania v danom študijnom odbore v súlade so štátnym vzdelávacím programom. Práva a povinnosti pedagogických zamestnancov sú zabezpečené a naplňované po dobu ich pedagogickej činnosti v rámci platných predpisov.

4.	Odborná spôsobilosť nepedagogických zamestnancov (ekonóm, správca, školník, upratovačky a pod.), ktorí sa podieľajú na realizácii školského vzdelávacieho programu musí byť v súlade s platnými predpismi. Práva a povinnosti nepedagogických zamestnancov sú zabezpečené a naplňované po dobu ich činnosti v rámci platných predpisov.

5.	Plnenie stanovenej miery vyučovacej a výchovnej povinnosti vyplýva z platnej legislatívy, rámcového učebného plánu  a učebného plánu pre odbornú zložku vzdelávania štátneho vzdelávacieho programu. Rámcové rozvrhnutie obsahu vzdelávania je východiskom pre tvorbu učebných plánov v školských vzdelávacích programoch. Stanovené vzdelávacie oblasti a ich minimálne počty hodín sú záväzné, ich dodržanie v školských vzdelávacích programoch musí byť preukázateľné.

6.	Plnenie požiadaviek poradenskej činnosti sa riadi platnými predpismi. Výchovný poradca je pedagogický zamestnanec, ktorého poslaním je poskytovanie odbornej psychologickej a pedagogickej starostlivosti žiakom, rodičom a pedagogickým zamestnancom školy. Prácu výchovného poradcu usmerňujú metodické, pedagogické a psychologické centrá. Práca výchovného poradcu a dodržiavanie všeobecne záväzných platných predpisov v oblasti výchovného poradenstva podlieha kontrolnej činnosti zo strany zriaďovateľa strednej školy.

	Ďalšie práva a povinnosti výchovných poradcov vymedzujú vnútorné predpisy školy (pracovný poriadok, vnútorný poriadok školy, vnútorný mzdový predpis a pod.).

Personálne podmienky odborného vzdelania - kvalifikačné požiadavky učiteľov odborných predmetov 

Časť A ODBORNÉ  PREDMETY vo všetkých študijných odboroch 

Vyučovacie predmety	Kvalifikačné požiadavky
Vysokoškolské vzdelanie II. stupňa, 
študijný odbor	
Anatómia a fyziológia 	-	lekárske vedy
-	ošetrovateľstvo  s vykonaním štátnej záverečnej skúšky z predmetu somatológia	

Prvá pomoc	-	lekárske vedy
-	ošetrovateľstvo, doplňujúce pedagogické štúdium(starostlivosť o chorých -  pedagogika, starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, ošetrovateľstvo a rehabilitácia, DPŠ) [ďalej len „ošetrovateľstvo“] 
	
Organizácia zdravotníctva
Organizácia zdravotníctva a sociálnej starostlivosti 

Organizácia zdravotníctva a právo (FL)	-	lekárske vedy
-	ošetrovateľstvo, doplňujúce pedagogické štúdium(starostlivosť o chorých -  pedagogika, starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, ošetrovateľstvo a rehabilitácia, DPŠ) [ďalej len „ošetrovateľstvo“] 

-	farmaceutické vedy	
Preventívne lekárstvo
Epidemiológia a hygiena
Vybrané kapitoly z preventívneho lekárstva	-	lekárske vedy
-	verejné zdravotníctvo 	
Patológia
Patológia a klinika chorôb	-	lekárske vedy 	
Náuka o výžive 	-	lekárske vedy 	
Zdravie a klinika chorôb	-	lekárska vedy
-	pre študijný odbor zdravotnícky asistent  v 2.ročníku  len v prvom polroku môže výučbu predmetu vyučovať vyučujúca z ošetrovateľstva s rigoróznou skúškou z ošetrovateľstva	
Vnútorné choroby
Chirurgia
Gynekológia a pôrodníctvo
Neurológia
Psychiatria
Pediatria
Ortopédia a protetika
Traumatológia
Genetika
Mikrobiológia 

Klinika chorôb
Zdravotnícka propedeutika (OO) 
Vybrané kapitoly z klinických odborov Farmakológia	-	lekárske vedy so špecializáciou v príslušnom odbore

-	lekárske vedy

	
Zdravotnícka etika
	-	ošetrovateľstvo, doplňujúce pedagogické štúdium(starostlivosť o chorých -  pedagogika, starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, ošetrovateľstvo a rehabilitácia, DPŠ) [ďalej len „ošetrovateľstvo“] 
-	lekárske vedy
-	fyzioterapia
	
Psychológia
Psychológia a pedagogika
Aplikovaná psychológia
Psychológia, pedagogika a sociológia
Psychológia a sociológia
Psychológia a etika	-	ošetrovateľstvo, doplňujúce pedagogické štúdium(starostlivosť o chorých -  pedagogika, starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, ošetrovateľstvo a rehabilitácia, DPŠ) [ďalej len „ošetrovateľstvo“] 
-	fyzioterapia 	
Komunikácia
	-	ošetrovateľstvo, doplňujúce pedagogické štúdium(starostlivosť o chorých -  pedagogika, starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, ošetrovateľstvo a rehabilitácia, DPŠ) [ďalej len „ošetrovateľstvo“] 
-	fyzioterapia	

Časť B PROFILUJÚCE ODBORNÉ PREDMETY v jednotlivých študijných odboroch
5312 6 očný optik
Vyučovacie predmety	Kvalifikačné požiadavky 
Vysokoškolské vzdelanie II. stupňa, 
študijný odbor	
ODBORNÉ PREDMETY	
Náuka  o zraku 
Základy refrakcie
Refrakčne chyby a vyšetrovacie metódy 
Oftalmológia 	-	lekárske vedy so špecializáciou v oftalmológii 	

Technológia 	-	fyzikálna elektronika a optika,
-	aplikovaná fyzika pevných látok,
-	pedagogika, lekárske vedy s predchádzajúcim ukončením študijného odboru očný optik, diplomovaný optometrista	

Okuliarová optika
Prístrojová optika
Okuliarová technika	-	fyzikálna elektronika a optika,
-	optika a optoelektronika,
-	aplikovaná fyzika pevných látok,
-	pedagogika, lekárske vedy  s predchádzajúcim ukončením študijného odboru očný optik, diplomovaný optometrista	

Funkcie vyšetrovacích prístrojov	-	lekárske vedy so špecializáciou v oftalmológii
-	fyzikálna elektronika a optika,
-	optika a optoelektronika,
-	fyzika v kombinácii,
-	pedagogika, lekárske vedy s predchádzajúcim ukončením študijného odboru očný optik, diplomovaný optometrista	
Geometrická a vlnová optika	-	fyzika v kombinácii	
Cvičenia:
a)	v optických laboratóriách,
b)	na školskom pracovisku,
c)	praktické refrakčné cvičenia
	-	lekárske vedy so špecializáciou v oftalmológii
-	pedagogika, lekárske vedy  s predchádzajúcim ukončením študijného odboru očný optik, diplomovaný optometrista doplnené odbornou praxou	

8. 3  UČEBNÉ ZDROJE ODBORNÁ LITERATÚRA, DIDAKTICKÁ TECHNIKA
8. 3. 1 Odborná literatúra

ŠTUDIJNÝ ODBOR	VYUČOVACÍ PREDMET	NÁZOV UČEBNICE	AUTOR	ROK VYDANIA	
OČNÝ OPTIK
	zdravotnícka propedeutika	
	Zdravie a klinika chorôb

Somatológia I., II.

	Kopecká, K., Kopecký,

Dylevský, Trojan	Osveta 2003

Osveta 
2003	
	organizácia zdravotníctva 
	Organizácia zdravotníctva 
	Šagát, T. a kol.	Osveta 2003	
	prvá pomoc	Prvá pomoc	Hrabovský, J.,  Dvořáček, I.	Osveta 1991	
	psychológia		Psychológia a pedagogika 

Psychológia
		Šútovec

Štefanovič, J., Greisinger, J.	Osveta 1993

Osveta 1986	
	náuka o zraku				
	technológia				
	geometrická optika	Geometrická a prístrojová optika	Schwendtová, V.	Osveta 2008
	
	prístrojová optika	Geometrická a prístrojová optika	Schwendtová, V.	Osveta 2008
	
	okuliarová optika				
	okuliarová technika				
	základy refrakcie				
	ekonomika a účtovníctvo				

8. 3. 2 Didaktická technika

1.	Prenosný spätný projektor
2.	Počítače, tlačiareň
3.	Kopírovací stroj a skener
4.	Diaprojektor,
5.	Filmový projektor
6.	Video a DVD prehrávač
7.	Projekčné plátno
8.	Flipchart
9.	Uchytávacie lišty
10.	Televízor
11.	Magnetofón
12.	Rozhlasový prijímač

8. 3. 3 Materiálne výučbové prostriedky

1.	CD, DVD
2.	Odborné filmy a diafilmy
3.	Softwarové programy určené pre prácu v stravovacích prevádzkach, ktoré sú priebežne aktualizované
4.	Obrazy, tabule, mapy a schémy konštrukcií
5.	Vybavenie odborných učební podľa normatívu podľa ŠVP
6.	Spotrebný zdravotnícky a iný materiál 
7.	Anatomicko-fyziologické a iné modely

8. 4 PRIESTOROVÉ A MATERIÁLNO TECHNICKÉ ZABEZPEČENIE ODBORNÉHO VZDELÁVANIA

Normatív materiálno – technické vybavenia minimálne dvoch odborných učební pre praktické vyučovanie.

Optické laboratórium 

	Názov										ks

•	Diamantový brus na hrubé a hladké ručné brúsenie okuliarových šošoviek	4 – 5 
•	Diamantový brus na brúsenie podľa šablóny alebo skenovania			2
•	Automatický drážkovač								3 
•	Teplovzdušný nahrievač plastových okuliarových rámikov			5 – 6
•	Fokometer klasický								5 
•	Fokometer digitálny								2
•	Merač pnutia									2
•	Digitálny PD meter								2 – 4
•	Sada základných optických kliešti skrutkovačov a rezáka na sklo		20 – 24
•	Sada patentných – špeciálnych optických klieští					4 – 5
•	Sada jemných pilníkov, priebojník, hlavičkár					10
•	Vŕtačka na kov pre očnú optiku							4
•	Leštička na povrchovú úpravu kovov a plastov					4
•	Letovačka plynová								5
•	Malý ručný zverák								5
•	Posuvné meradlo								5
•	Pájka el. trafo									5
•	Refrakčný vyšetrovací kufrík							5
•	Skúšobná obruba								5
•	Auto keratorefraktometer							1
•	Optotyp svetelný								2
•	Optotyp projekčný								2
•	Vyšetrovacie zrkadlo								5
•	Retinoskop									2
•	Skiaskopické lišty - sady							5
•	Placidov keratoskop								1
•	Jawalov oftalmomemetr							1
•	Štrbinová lampa								1
•	Sada fantomov									2

8. 5   PODMIENKY NA  ZAISTENIE BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVIA 

	Vytváranie podmienok bezpečnej a hygienickej práce je organickou súčasťou celého vyučovacieho procesu, osobitne praktickej prípravy a klinickej praxe. Postupuje sa podľa platných predpisov, nariadení, vyhlášok, noriem a pod.

8. 6  ORGANIZAČNÉ PODMIENKY ODBORNÉHO VZDELÁVANIA

1.	Požiadavky školskej legislatívy: plnenie školskej legislatívy vzhľadom na organizáciu a priebeh ŠVP vo väzbe na teoretické vyučovanie a praktické vyučovanie. Pre realizáciu ŠVP platí školský zákon.
2.	Požiadavky na praktickú prípravu a klinickú  prax: praktická príprava v rozsahu stanovenom v učebnom pláne sa vykonáva v škole v laboratórnych podmienkach odborných učební a klinická  prax na predpísaných pracoviskách u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti na základe uzatvorenia zmlúv. Výučbové pracovisko klinickej praxe musí zabezpečiť také materiálne podmienky, aby sa mohol realizovať obsah učiva. Praktická príprava a klinická  prax nadväzuje na teoretické vyučovanie. 
3.	Ukončovanie štúdia a organizácia maturitnej skúšky: sa riadi platným legislatívnym predpisom. Úspešní absolventi získajú vysvedčenie o maturitnej skúške.
4.	Kurzy, exkurzie, športové akcie sa organizujú v rámci 7 týždňov školského roka. Kurz na ochranu človeka a prírody sa organizuje priebežne počas roka skupinovou formou v 6 – 7 hodinových celkoch v 1. a 2. ročníku, v 3. ročníku formou 3 – 5 dňového kurzu. Plavecký kurz škola musí realizovať v rozsahu 5 dní, 5 hodín denne. Škola môže realizovať lyžiarsky kurz podľa podmienok skupinovou formou, najlepšie v 1. ročníku. Organizácia exkurzií: Exkurzie sú súčasťou praktického a teoretického vyučovania. Konajú sa v 1. – 3. ročníku 1 – 2 dni (6 – 14 hodín) s pedagogickým dozorom a počtom žiakov v zmysle platných predpisov. Odborný obsah exkurzií vyplýva z obsahu učebných osnov odboru štúdia a plánuje sa v ročných plánoch práce školy. Virtuálne exkurzie a telemosty sú súčasťou vyučovacích hodín v praktickom a teoretickom vyučovaní.
5.	Organizácia spolupráce s rodičmi, sociálnymi partnermi a verejnosťou: Spolupráca s rodičmi sa realizuje predovšetkým prostredníctvom triednych učiteľov, výchovných poradcov, manažmentu školy a jednotlivých vyučujúcich všeobecnovzdelávacích a odborných predmetov, osobnou komunikáciou s rodičmi, prípadne zákonnými zástupcami rodičov. Sú to pravidelné, plánované zasadnutia Rady rodičov a zasadnutia Rady školy. Obsahom týchto zasadnutí sú informácie o plánoch a dosiahnutých výsledkov školy, riešenie problémových výchovných situácií, organizovanie spoločenských, vzdelávacích, kultúrnych a športových akcií.
6.	Organizácia odborných súťaží: Súťaže a prezentácia zručností a odborných spôsobilostí v odbore na školskej úrovni sa organizuje formou jednoduchých ročníkových prác ako spoločný výstup teoretického a praktického vyučovania na záver každého ročníka. Škola určí obsah, rozsah, úroveň, kritéria hodnotenia, formu prác a ich prezentácie prípadne aj s prístupom verejnosti. Žiaci sa môžu zúčastňovať aj na súťažiach a prezentáciách vo svojom odbore na národnej a medzinárodnej úrovni.

9. VYUŽITIE ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU PRE VZDELÁVANIE
DOSPELÝCH

	Vzdelávanie dospelých je v súčasnej dobe stále viac ovplyvňované koncepciou celoživotného vzdelávania, ktorá predstavuje zásadnú zmenu v poňatí celého vzdelávacieho systému. Systém celoživotného vzdelávania, ktorý sa postupne začína vytvárať a realizovať, umožní plynulý prechod, spoluprácu a prekrývanie medzi jednotlivými oblasťami vzdelávania, zamestnania a podnikania.

	Zmeny v odvetvovej štruktúre našej ekonomiky si vyžadujú vyššiu úroveň kvalifikovanosti dospelých. Dôraz sa kladie tak na všeobecné, ako aj na odborné kvalifikácie. Koncepcia štátnych vzdelávacích programov je zameraná predovšetkým na populáciu mladých ľudí, a to hlavne z hľadiska všeobecných cieľov vzdelávania. Denná forma štúdia pre študijné odbory je pre dospelú populáciu výnimočná. Dospelí musia využívať iné možnosti a formy vzdelávania a to večernú, diaľkovú, individuálnu, kombinovanú alebo formou dištančného vzdelávania, kde je vzdelávanie spojené so získaním kompetencií v oblasti informačných a komunikačných technológií. Práve informačné a komunikačné technológie môžu zohrať významnú úlohu vo vzdelávaní dospelých. 

	Pri koncipovaní vzdelávania dospelých podľa ŠVP je potrebné zohľadniť špecifické črty tejto kategórie dospelých žiakov:

•	špecifiká funkcie a cieľov vzdelávania dospelých – vzdelávanie dospelých plní nielen funkciu kvalifikačnú, pri ktorej získavajú absolventi počiatočnú kvalifikáciu na úrovni ISCED 3A ale tiež funkciu zvýšenia kvalifikácie v danom odbore štúdia na úrovni ISCED 4. Ide o typ štúdia, ktorý vedie k získaniu vyššieho stupňa vzdelania potrebného pre prístup k ďalšiemu vzdelávaniu na vyššej úrovni ISCED 5. Vzdelávanie dospelých na stupni ISCED 4A sa realizuje formou pomaturitného špecializačného alebo kvalifikačného štúdia, ktoré je súčasťou štátnych vzdelávacích programov na úrovni ISCED 4. Podmienky vstupu do týchto vzdelávacích programov sú stanovené štátnym vzdelávacím programom

•	situačné špecifiká vzdelávania dospelých sú späté tak s rodinným, ako aj s pracovným a spoločenským životom dospelých. Preto vzdelávacie programy musia veľmi citlivo reagovať na túto situáciu dospelých a ich individuálne vzdelávacie potreby, a to tak z hľadiska obsahu vzdelávania, ako aj z hľadiska zodpovedajúcich metód výučby, kontroly štúdia a pod. V obsahu vzdelávania je potrebné zobrať do úvahy primeranosť obsahu všeobecného vzdelávania, ktorý je často mechanicky prebraný z programov počiatočného vzdelávania a nezodpovedá vedomostiam, zručnostiam, ani životným skúsenostiam dospelých. V oblasti hodnotenia vzdelávacích výstupov sa musíme predovšetkým orientovať vo väčšej miere na individualizáciu hodnotenia, ktoré umožňuje aj individuálne tempo učenia a prípravu na záverečné hodnotenie dospelých, jednotlivcov. Vo všeobecnosti môžeme povedať, že dospelí žiaci bývajú zrelší, skúsenejší, a preto aj cieľavedomejší a spoľahlivejší. Naproti tomu bývajú často citlivejší na prípadné študijné úspechy alebo neúspechy. Vyšší stupeň samostatnosti vedie však aj k tomu, že vzťah učiteľa a žiaka býva na vyššej partnerskej úrovni, a preto učitelia bývajú skôr konzultanti a radcovia ako klasickí učitelia. 

	Základnou črtou učiteľa dospelých žiakov by mal byť veľmi taktný záujem o žiaka spojený so snahou pochopiť jeho ťažkosti a zábrany súvisiace s výučbou a učením. Podmienkou práce učiteľa je úcta k dospelému žiakovi pri rešpektovaní jeho osobnosti, záujmu, schopnosti, ale i vlastných predstáv o sebe samom. So žiakom ho spája spoločný cieľ, ktorý by mal byť realizovaný na základe partnerstva a spolupráce. Preto učiteľ musí prispôsobovať svoju rolu v triede, ale aj postupy práce pri vyučovaní. Neexistuje optimálna didaktická metóda, ktorá má svoje výhody a nevýhody. Oblasť vzdelávania dospelých by mala byť prienikom klasických školských metód a vhodne zvolených ďalších metód, ktoré sa ukázali ako najefektívnejšie pre ďalšie odborné vzdelávanie. Veľká pozornosť by sa mala venovať aj samoštúdiu žiakov a teda metódam učenia sa.

10. VZDELÁVANIE ŽIAKOV SO ŠPECIÁLNYMI VÝCHOVNO-VZDELÁVACÍMI
POTREBAMI

10.2 Vzdelávanie žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia

	Žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia určujeme pomocou záväznej smernice MŠSR prostredníctvom aspoň troch merateľných ukazovateľov – podmienkou je splniť minimálne tri z nasledujúcich kritérií súčasne:

1.	žiak pochádza z rodiny, ktorej sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi a príjem rodiny je najviac vo výške životného minima,
2.	aspoň jeden zákonný zástupca žiaka (rodič) je dlhodobo nezamestnaný,
3.	najvyššie ukončené vzdelanie rodičov je základné, alebo aspoň jeden z rodičov nemá ukončené základné vzdelanie,
4.	neštandardné bytové a hygienické podmienky rodiny,
5.	vyučovací jazyk školy je iný, než jazyk , ktorým hovorí dieťa doma. V našich podmienkach ide predovšetkým o problémy s rómskym etnikom, so snahami o ich integráciu do nášho občianskeho a profesionálneho života. 

	Žiakov pochádzajúcich zo sociálne znevýhodneného prostredia je vhodné integrovať do SŠ, pokiaľ sú fyzicky a psychicky spôsobilí na výkon povolaní nadväzujúcich na príslušné študijné odbory. Vzdelávacie programy žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia musia byť koncipované širšie – aj výchovne, nakoľko musia zahŕňať aj hodnotovú reorientáciu, získavanie žiakov pre alternatívny životný štýl, aktivizáciu žiakov, ich motiváciu, pestovanie pozitívneho vzťahu ku vzdelávaniu, k práci, povolaniu, rozvíjanie profesijných záujmov.

	Na záver treba u tejto skupiny žiakov osobitne zdôrazniť význam cielenej prevencie pred vznikom sociálno-patologických javov (agresivita, kriminalita, drogové závislosti), nakoľko žiaci zo sociálne znevýhodneného prostredia sú sociálnou patológiou zvýšene ohrození. Podmienkou efektívnej integrácie žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia do bežných stredných škôl je dostatočný špeciálno-pedagogický a psychologický servis (školský špeciálny pedagóg, výchovný poradca, školský psychológ), doplňujúca odborná príprava učiteľov školy a úprava organizácie vzdelávania a odbornej prípravy. Strednej škole s integrovanými žiakmi zo sociálne znevýhodneného prostredia sa odporúča zabezpečiť intenzívnu spoluprácu so špecializovanými odbornými pracoviskami (špeciálno-pedagogická poradňa, pedagogicko-psychologická poradňa), tiež s občianskymi združeniami (pre rómsku komunitu, starostlivosť o azylantov ap.), so zamestnávateľmi v regióne.

10.3 Vzdelávanie mimoriadne nadaných žiakov 

	Výchova a vzdelávanie mimoriadne nadaných žiakov patrí vo všeobecnosti za veľmi efektívne, žiaduce, a to tak zo spoločenského, individuálneho ľudského hľadiska, ako aj z hľadiska ekonomického, návratnosti investovaného času a finančných prostriedkov. Osobitne v odbornom vzdelávaní a príprave je žiaduce podchytiť nadaných žiakov a systematicky s nimi pracovať. Pritom nemusí ísť len o podporu mimoriadne intelektovo nadaných žiakov, ale aj žiakov nadaných manuálne, prakticky, ktorí vynikajú svojimi vedomosťami, zručnosťami, záujmom, kreativitou, výsledkami práce a zaslúžia si výnimočnú pedagogicko-psychologickú starostlivosť pri rozvíjaní svojho špecifického nadania. 

	Prichádzala by do úvahy ich integrácia do bežných stredných škôl, absolvovanie odboru v skrátenom čase s možnosťou ďalšieho vzdelávania v nadväznom študijnom odbore, prípadne podnikanie v príslušnej oblasti. Okrem zaujímavých výsledkov, ktoré by sa dosiahli v príslušnom povolaní by bolo vhodné angažovať výnimočne nadaných ľudí aj do pedagogického procesu, do odborného vzdelávania a prípravy ďalších mladých ľudí pre príslušné manuálne povolania. Na druhej strane môžu mať mimoriadne nadaní žiaci množstvo problémov pri zvládaní štúdia, či pri nadväzovaní sociálnych vzťahov. Zatiaľ čo v činnostiach, pre ktoré majú mimoriadne nadanie alebo o ktoré majú vysoký záujem, dosahujú vynikajúce výsledky, môžu dosahovať v iných oblastiach priemerné alebo slabé výsledky. Príčinou môže byť napríklad skutočnosť, že sa nevedia efektívne učiť, podceňujú precvičovanie a opakovanie učiva, preferujú vlastné tempo a spôsob učenia, zatiaľ čo spoločné tempo a frontálny spôsob výučby ich spomaľuje a demotivuje. Mimoriadne nadaní žiaci sa často prejavujú ako výrazné osobnosti, čo však môže mať svoje negatíva, hlavne v oblasti sociálnej komunikácie. Môžu mať tiež problémy v seba hodnotení, v ponímaní seba samého, sú často citliví na hodnotenie inými, ťažko nadväzujú kontakty s druhými ľuďmi. Títo žiaci nebývajú často pozitívne prijímaní svojím okolím – a to tak spolužiakmi, ako aj učiteľmi. Konflikty s učiteľmi môžu vznikať napríklad preto, že žiak nepovažuje niektoré predmety za dôležité, tiež preto, že svojimi vedomosťami a zručnosťami a neustálym záujmom o obsah výučby prevyšuje učiteľa alebo narúša vyučovanie. Problémy v komunikácii so spolužiakmi môžu prerásť do šikanovania nadaného žiaka – alebo na druhej strane môže dôjsť k prispôsobeniu sa skupinovým normám a k zníženiu výkonnosti a ďalšieho rozvoja žiaka. Preto je veľmi dôležité zistiť, v čom žiak vyniká, ale aj aké má nedostatky a problémy a prispôsobiť tomu svoju prácu s ním. Rovnako je dôležité, aby škola poznala vývoj žiaka už na základnej škole, doterajšiu pedagogicko-psychologickú prácu s ním, jeho anamnézu, vrátane rodinnej anamnézy. 

	Významná je spolupráca všetkých učiteľov, ktorí mimoriadne nadaného žiaka učia, tiež spolupráca s rodičmi žiaka, so psychológom, výchovným poradcom, špeciálnym pedagógom, prípadne spolupráca so špecializovanými odbornými pracoviskami (poradňou, výskumným pracoviskom, vysokou školou). Vo výučbe týchto žiakov je vhodné využívať náročnejšie metódy a postupy, problémové a projektové vyučovanie, dištančné e-vzdelávanie, samoštúdium, intenzívne využívanie IKT. Aj mimoriadne nadaných žiakov treba vhodne zapájať do skupinovej výučby, do tímovej spolupráce (buď v roli vedúceho, alebo radového člena), čím sa rozvíja ich socializácia, tolerantnosť, adaptabilita, schopnosť kooperovať, včleňovať sa do pracovného kolektívu. Škola môže umožniť mimoriadne nadaným žiakom výučbu niektorých špeciálnych predmetov, vzdelávanie podľa individuálneho vzdelávacieho plánu. V rámci individuálneho vzdelávacieho plánu môže riaditeľ upraviť aj organizáciu vzdelávania a odbornej prípravy mimoriadne nadaného žiaka napríklad skrátením jej dĺžky, prípadne kombináciou obsahu vzdelávania viacerých odborov.

11. MATURITNÁ SKUŠKA

	Podmienkou získania úplného stredného odborného vzdelania na úrovni ISCED 3Aje absolvovanie maturitnej skúšky v študijných odboroch stredných odborných škôl v zmysle platných predpisov, ktoré upravujú spôsob ukončovania štúdia na stredných školách, ukončovania pomaturitného štúdia, nadstavbového štúdia, odbornej prípravy v odborných učilištiach a v učilištiach a ukončovania prípravy na výkon jednoduchých činností v odborných učilištiach.

	Cieľom maturitnej skúšky (ďalej len „MS“) je overenie vedomostí a zručností žiakov v rozsahu učiva určeného učebnými plánmi, učebnými osnovami a vzdelávacími štandardmi Štátneho vzdelávacieho programu a úroveň pripravenosti absolventov na ich uplatnenie sa v povolaní a pre uchádzanie sa o ďalšie vzdelávanie. Predmetom MS je preukázať schopnosti žiakov ako:

1.	začleniť nadobudnuté poznatky do systému teoretických a praktických vedomostí, zručností a  kompetencií
2.	ovládať kompetencie vyplývajúce z výkonových štandardov a schopnosti ich realizovať v pracovnom a mimopracovnom živote,
3.	aplikovať a tvorivo využívať nadobudnuté vedomosti, zručnosti a kompetencie pri komplexnom riešení úloh a problémov vo vybranej oblasti,
4.	komunikovať v slovenskom a vyučovacom jazyku ako podmienky ďalšej študijnej a pracovnej mobility,
5.	aktívne používať súčasné komunikačné a informačné technológie a získané informácie vedieť spracovať a použiť.

	Maturitná skúška v 4-ročných študijných odboroch stredných odborných škôl sa skladá zo 4 predmetov: slovenský jazyk a literatúra, cudzí jazyk, teoretická časť odbornej zložky, praktická časť odbornej zložky.
	 
	Maturitná skúška v 4-ročných študijných odboroch stredných odborných škôl s vyučovacím jazykom národnostných menšín sa skladá z 5 predmetov: maďarský jazyk a literatúra/ukrajinský jazyk a literatúra, slovenský jazyk a literatúra, cudzí jazyk, teoretická časť odbornej zložky maturitnej skúšky, praktická časť odbornej zložky maturitnej skúšky. 

	Maturitná skúška v 4-ročných študijných odboroch stredných odborných škôl s 2 vyučovacími jazykmi sa skladá zo 4 predmetov: slovenský jazyk a literatúra, druhý vyučovací jazyk, teoretická časť odbornej zložky maturitnej skúšky, praktická časť odbornej zložky maturitnej skúšky. 
	
	V teoretickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky sa ústne overujú vedomosti žiaka v tomto súbore, prípadne aj vo vzťahu k praktickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky.
 
	V praktickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky sa overujú zručnosti žiaka v tomto súbore.

MS pozostáva z týchto častí:

•	Teoretická časť
•	Praktická časť

	Teoretická časť odbornej zložky maturitnej skúšky je celoodborová, komplexná, nie predmetová a jej cieľom je overiť úroveň teoretických vedomostí a poznatkov.

	Praktická časť odbornej zložky maturitnej skúšky overuje úroveň osvojených zručností žiakov a ich schopnosť aplikovať teoretické poznatky pri riešení konkrétnych praktických úloh komplexného charakteru.

11. 1 Témy maturitnej skúšky

	MS pozostáva z komplexných tém vytvorených z cieľových požiadaviek vychádzajúcich zo štátneho vzdelávacieho programu. Je zásadným vzdelávacím výstupom absolventov študijných odborov stredných odborných škôl, ktorí vykonaním maturitnej skúšky získajú na jednej strane hlavne odbornú kvalifikáciu a kompetenciu vykonávať pracovné činnosti v danom povolaní a na druhej strane možnosť ďalšieho vzdelávania. 

	Získané maturitné vysvedčenie, vrátane výučného listu na stredných odborných školách s odborným výcvikom, potvrdzuje v plnom rozsahu ich dosiahnuté kompetencie.

	Pri teoretickej a praktickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky má žiak využívať a aplikovať vedomosti a schopnosti z rôznych odborných predmetov komplexne, uplatňovať rôzne matematické a prírodovedné hľadiská. Pri skúške sa sleduje nielen jeho schopnosť využívať integrované a aplikačné medzipredmetové vzťahy v oblasti všeobecnej a odbornej zložky vzdelávania, ale aj úroveň jeho ústneho prejavu a to z jazykovednej stránky a správneho uplatňovania odbornej terminológie na základne kritériového hodnotenia výkonov. 

	V študijných odboroch s rozšírenou prípravou cudzích jazykov sa overuje aj úroveň cudzojazyčných spôsobilostí z hľadiska ich profesijnej použiteľnosti. Takto sa overuje nielen kvalita odbornej prípravy žiakov na povolanie, ale aj ich schopnosti potrebné pre ďalšie štúdium na vysokej škole.

	Štátny vzdelávací program je jedinečným vzdelávacím štandardom, ktorý určuje súbor požiadaviek na žiaka vymedzujúcich stupeň dosiahnutých vedomostí, zručností, postojov a hodnotovej orientácie a špecifikuje to, čo by mal žiak vedieť, dosiahnuť, vykonať a preukázať, aby získal certifikát – maturitné vysvedčenie, požadovanú kvalifikáciu alebo postúpil na vyšší stupeň vzdelania. Vzdelávacie štandardy zahŕňajú výkonové a obsahové štandardy. Výkonový štandard je svojím zameraním cieľovou požiadavkou. Je zároveň vstupným a výstupným štandardom (vstupné a výstupné požiadavky). Identifikuje merateľnosť vyučovacieho procesu. Popisuje produkt výučby, nie jej proces. Dôkazom dosiahnutia tohto štandardu je objektívne, validné a reliabilné sumatívne hodnotenie na základe spoľahlivých meracích prostriedkov, ktorými sa overí dosiahnutie cieľa. Je základňou pre stanovenie maturitných tém ako sumatívneho vzdelávacieho výstupu. Skompletizovanie maturitných tém teda znamená identifikáciu sumatívneho vzdelávacieho výstupu.

	Pri tvorbe maturitných tém pre teoretickú a praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky by sa mali osvojiť a utvrdiť vzťahy medzi štandardmi a kompetenciami. Maturitná téma je konkrétny odborný problém alebo problémová situácia komplexného charakteru, ktorý má žiak v priebehu maturitnej skúšky riešiť. V odbornej zložke maturitnej skúšky by mala smerovať k napodobeniu určitých odborných úloh, činností alebo situácii, ktoré sa uplatňujú na pracovisku v rámci povolania, pre ktoré sa žiaci pripravujú. Maturitná téma je integratívna. Má svoju profilovú a aplikačnú časť. Preto sa skladá z podtém. Ich obsahová skladba je koncipovaná tak, aby absolvent mal možnosť preukázať naplnenie všetkých výkonových kritérií v danom študijnom odbore. Zásadná profilová časť sa orientuje na stanovenie prioritných výkonov odvodených od vzťahov a súvislostí k profilovým predmetom. V ďalších častiach – aplikačná oblasť – sa uvádzajú všetky dôležité väzby a súvislosti doplňujúce profilovú časť podtém tak, aby maturitná téma bola komplexná.

Každá téma má:

•	vychádzať z výkonových štandardov pre odborné vzdelávanie (hodnotenie absolútneho výkonu na základe kritérií) a zabezpečiť, aby výkonové štandardy uvedené v profile absolventa komplexne pokryli všetky témy MS,
•	uplatňovať hľadisko akumulácie vedomostí viacerých odborných predmetov obsahovo príbuzných,
•	vychádzať z rozsiahlejších tematických celkov viacerých odborných predmetov (komplexnosť odborného vzdelávania na základe obsahových štandardov),
•	umožniť a podporiť využitie všetkých podporných učebných zdrojov (pomôcky, písomné materiály, informácie a údaje, atď.) pre splnenie danej témy,
•	umožniť preverenie schopnosti žiaka využívať vedomosti a intelektuálne schopnosti získané počas štúdia na posúdenie konkrétneho odborného problému, ktorý je daný v téme MS,
•	dodržiavať pravidlo zrozumiteľnosti, konzistentnosti a komplexnosti tak, aby náročnosť, vecný a časový rozsah tém boli pre žiaka optimálne, primerané a zvládnuteľné na danom stupni vzdelania.

Pri tvorbe tém sa musíme vyvarovať nasledovnému:

•	netvoriť tému podľa predmetov (téma bude v takom prípade nekonzistentná, odtrhnutá od profilového odborného problému, ktorý sa má v téme MS komplexne riešiť, nebude vytvárať možnosti pre aplikačné a tvorivé schopnosti žiaka),
•	extrémom, akým je buď príliš malé alebo príliš rozsiahle množstvo informácií. Ak stanovíme malý rozsah, žiak ťažko porozumie zmysluplnosti problému. Nebude mať potrebné množstvo zásadných a podporných informácií. Na druhej strane príliš rozsiahla téma sa môže prejaviť pre žiaka ako nezrozumiteľná, neriešiteľná a frustrujúca,
•	nestanovovať tému iba mechanickým popisovaním bez uplatnenia výkonových štandardov,
•	téma nesmie viesť žiakov k pamäťovému memorovaniu a reprodukovaniu osvojených poznatkov v priebehu štúdia.

	Pri tvorbe podtém musia byť ich formulácie jasné, jednoznačné, v logickom slede od riešenia jednoduchého problému k zložitejšiemu javu v závislosti od problému alebo situácie, ktoré sa majú v téme MS riešiť. Odvodzujú sa od obsahových štandardov. Orientujú a podporujú žiaka na preukázanie požadovaného výkonu a determinujú jeho výkonovú úroveň. 

	Podtémy sa vzťahujú na všetky profilové – prioritné, aplikačné a doplňujúce informácie, ktoré žiak v priebehu štúdia odborných a všeobecnovzdelávacích predmetov daného študijného odboru získal.

	Pri tvorbe tém v danom ŠkVP v časti Hodnotenie vzdelávacích výstupov odporúčame používať relevantnú Metodickú príručku na prípravu a priebeh teoretickej a praktickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky.

11. 2 Hodnotenie vzdelávacích výstupov založené na výkonových kritériách

	Hodnotenie MS ako sumatívneho vzdelávacieho výstupu je proces skompletizovania a interpretovania údajov a dôkazov o výkone žiakov. Špecifikuje, aké dôkazy o výkone žiaka sa majú vytvoriť, ako majú byť interpretované výstupné informácie a akým spôsobom sa majú zaznamenať. Je konečným rozhodnutím o výkone žiaka a ich cieľom je certifikácia.
Hodnotenie je jednou z najvýznamnejších činností kontroly vzdelávania, ktorou sa zisťujú a posudzujú výsledky vzdelávania. 

	Vzdelávacie výstupy predstavujú základ pre kritériové hodnotenie vedomostí žiaka. Vymedzenie metód, prostriedkov a kritérií hodnotenia a by sa malo pripravovať súbežne s formulovaním vzdelávacích výstupov.

Vzdelávacie výstupy

•	musia odpovedať na otázku čo sa od žiaka očakáva, aby preukázal svoju kompetenciu a úspešne ukončil svoje štúdium,
•	musia odpovedať na otázku, ako má žiak vzdelávací výstup zvládnuť. Podtémy pomáhajú usporiadať zásadné informácie vo forme výkonov v logickej sekvencii v rámci danej maturitnej témy,
•	sú pre žiakov jasné a konzistentné,
•	majú odsúhlasenú štruktúru,
•	môžu mať vlastné učebné zdroje (pomôcky, prístroje, modely, odborné tabuľky, vlastné práce, atď.),
•	predstavujú základ pre kritériové hodnotenie vedomostí, zručnosti a kompetencie žiaka. 

	Vymedzenie metód a prostriedkov hodnotenia by sa malo pripravovať súbežne s formulovaním vzdelávacích výstupov.
	Výber metódy hodnotenia bude závisieť na tom, ako bude ktorá z nich vhodná na overovanie konkrétnych vedomostí, zručností a postojov, ktoré sú špecifikované v kľúčových cieľoch. Či je vybraná metóda hodnotenia vhodná pre vzdelávací cieľ, závisí od toho:

•	ako by mala daná požadovaná činnosť/výkon byť preukázaná/ný,
•	aké sú podmienky, v ktorých má daná činnosť/výkon prebiehať,
•	aké sú výkonové štandardy, podľa ktorých by sa mala daná činnosť vykonať.

	Odporúčaná norma hodnotenia je forma, ktorou sa porovnáva výkon žiaka s výkonmi iných žiakov. Je preto dôležité, aby správne nastavený systém hodnotenia monitoroval a zabezpečil na správnom základe dodržiavanie smerníc stanovených činností, preskúmal zabezpečenie ich účinnosti a využiteľnosti s aspektom na meniace sa potreby užívateľov, priemyselné a obchodné štandardy.

Presnosť a precíznosť
Hoci poznáme pestrú paletu metód hodnotenia, ktoré sa používajú na meranie vedomostí, základným bodom je fakt, že každé vykonané meranie musí byť presné a precízne. Používa sa bez ohľadu na to, aby sa výsledky vytvorili ako základ pre proces ich zaznamenania alebo pre certifikáciu vedomostí. Aby boli presné a precízne, merania musia priniesť platná a spoľahlivé informácie.

Platnosť – validita
Je miera na meranie každého hodnotenia, ktoré má zmysel merať. Kontrola platnosti je zase proces, ktorý je kompetentným orgánom schválený a ktorý sa realizuje v inštitúcii zodpovednej za tvorbu vzdelávacích programov. Každý systém hodnotenia je platný v rozsahu, v ktorom sa meria to, čo si vyžaduje byť zmerané. Za účelom zabezpečiť platnosť hodnotenia je preto nevyhnutné:

•	jasne definovať, čo sa má skúšať,
•	vybrať prijateľné metódy na meranie vedomosti.

Spoľahlivosť
Je miera dôslednosti a zásadovosti, s ktorou sú výsledky akéhokoľvek hodnotenia vysvetlené a popísané. Je rovnako dôležité pre účinné hodnotenie.

Reliabilita metód hodnotenia má zabezpečiť, aby:
•	všetci žiaci jasne pochopili, čo sa od nich vyžaduje,
•	podmienky hodnotenia boli známe a dodržiavali sa,
•	všetky výsledky boli založené na odsúhlasených vyznačených schémach a postupoch,
•	hodnotenie zaručovalo obmedzenie účinku pravdepodobných chýb/nepresnosti.

Spravodlivosť
Učitelia a žiaci musia považovať hodnotiaci systém za primeraný cieľom vzdelávania, prístupu vzdelávania a učebnému plánu. To značí, že systém bude otvorený, ak žiaci budú plne informovaní o cieľoch vzdelávania a prípravy, výkonových kritériách a podmienkach hodnotenia.

Praktickosť
Systém hodnotenia musí byť tesne previazaný na podstatné kvalifikačné štandardy, ktoré zabezpečia najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov. Ďalšie praktické hľadiská zahŕňajú podiel času hodnotenia na celkovom vzdelávacom čase, ľahké použitie, administratívnu účinnosť a faktory nákladov/výhod.

Záznam o výkone žiaka pri MS sa môže pripraviť niekoľkými spôsobmi:

1.	Skupinovo
Príklad pre ústnu časť MS

Škola:	
Trieda:                                                                                Školský rok:	
Študijný odbor:                                                         	
P.č.	Zoznam žiakov	Číslo TMS	Zoznam kritérií		
			Porozumenie téme	Správna odborná terminológia	Samostatnosť prejavu	Schopnosť aplikácie	Správnosť a vecnosť odpovede	Komplexnosť témy	Odborné kritériá – počet podľa odboru	SUMÁR    	
			A	N	A	N	A	N	A	N	A	N	A	N	A	N	Σ A	Σ N	

TMS – téma	MS        A – áno	N – Nie	    Sumár – vážený aritmetický priemer

Ak sme stanovili napr. 10 zásadných kritérií na hodnotenie výkonu žiaka (právny predpis uvádza iba minimum odporúčajúcich kritérií, učitelia si sami vytvoria kritériá, hlavne tie, ktoré sa týkajú odborných kompetencií v zmysle komplexného prístupu k hodnoteniu témy MS – profilová časť, aplikačná časť), ktoré pomôžu ohodnotiť celkový výkon žiaka z rôznych aspektov. Môžeme ich vyhodnotiť rôznym spôsobom: známkou, percentuálne, slovom, bodmi atď. V uvedenom príklade sa použilo slovné hodnotenie: zvládol žiak určené kritérium? (áno, nie). Pri hodnotení je vhodné zvoliť stupnicu úspešnosti, napr.: 

Dosiahnutá úspešnosť (áno)	Známka	
10 – 9 	1	
8 – 7	2	
6 – 5	3	
4 – 3	4	
2 – 1 	5	
2.	Jednotlivo

Škola:	
Trieda:                                                                                Školský rok:	
Študijný  odbor:                                                         	
Meno a priezvisko absolventa:	
Forma:  (napr. ústna časť MS)	
Názov  témy MS:	
Zoznam kritérií	Hodnotenie známkou	
	1	2	3	4	5	Sumár	
Porozumenie téme 							
Používanie odbornej terminológie							
Samostatnosť prejavu							
Schopnosť aplikácie							
Správnosť a vecnosť odpovede							
Atď. 							

Sumár = vážený aritmetický priemer známok

	Klasifikácia je výsledkom komplexného hodnotenia vedomostí, zručností a návykov žiaka.  Základom na pridelenie klasifikačného stupňa sú známky, čiže zaradenie žiaka alebo jeho výkonu do niektorej výkonnostnej skupiny. Vymedzenie klasifikačných stupňov sa opiera o hodnotenie podľa kritérií.

11. 3 Cieľové požiadavky na maturitnú skúšku

Cieľom je preveriť dosiahnuté výsledky podľa výkonových štandardov – profilu absolventa.

11. 4 Kritériá hodnotenia vzdelávacích výstupov

	Rozsah a obsah úloh maturitnej skúšky zahŕňa komplexný učebný obsah teoretického vyučovania a praktickej prípravy. V rámci ŠkVP budú tieto kritériá špecifikované v závislostí na orientácii konkrétneho študijného odboru a v súlade s určenou maturitnou témou alebo formou praktickej MS. Odporúčame využiť nasledujúce všeobecné kritériá pri hodnotení výkonu žiaka.

Kritériá pre teoretickú časť odbornej zložky MS

1.	porozumenie téme,
2.	správne používanie odbornej terminológie v materinskom a cudzom jazyku,
3.	schopnosť správne analyzovať tému,
4.	vecnosť, správnosť a komplexnosť odpovede,
5.	schopnosť praktickej aplikácie poznatkov,
6.	prezentácia samostatnej, komplexnej a správnej odpovede,
7.	výraznosť a istota prezentácie,
8.	rutinné zmysluplné využívanie nevyhnutných pomôcok a prostriedkov pri odpovedi,
9.	dôslednosť a zodpovednosť pri vypracovaní témy,
10.	istota pri riešení problémových situácií, javov a problémov,
11.	schopnosť predniesť vlastné riešenie.

Kritériá pre praktickú časť odbornej zložky MS:

1.	pochopenie úlohy,
2.	správne analyzovaná téma,
3.	správne používanie odbornej terminológie,
4.	schopnosť teoretickej aplikácie pri praktickom predvedení úlohy,
5.	samostatnosť pri práci,
6.	správna a efektívna voľba metód pri postupe práce,
7.	správny výber náradia, prístrojov, strojov, zariadení, materiálov, a pod.,
8.	efektívna organizácii práce na pracovisku,
9.	dodržiavanie noriem, hygieny a pravidiel bezpečnosti práce,
10.	uplatňovanie zásad ochrany životného prostredia,
11.	dodržanie bezpečnostných, hygienických a protipožiarnych opatrení,
12.	výsledok práce.

Materiálne a priestorové podmienky pre vykonanie maturitnej skúšky 

	Materiálne a priestorové podmienky sú v jednotlivých študijných odboroch rozdielne, preto je potrebné ich v ŠkVP konkretizovať a spresniť pre každý študijný odbor osobitne a v súlade s určenou maturitnou témou alebo formou praktickej MS.

Priestory nevyhnutné na realizáciu MS (vo všeobecnosti):

1.	odborné učebne,
2.	učebne,
3.	pracoviská klinickej praxe (podľa konkrétneho študijného odboru),
4.	špeciálne zariadenia,
5.	ostatné priestory podľa potrieb a orientácie študijného odboru.

Povolené pomôcky pri priebehu MS (vo všeobecnosti):

1.	počítač s nutným aplikačným softwarom, prístup na internet, dátové súbory na elektronických nosičoch,
2.	spätný projektor, skener, tlačiareň, elektronické média podľa potreby,
3.	modely, priesvitky, obrazy,
4.	kalkulačka,
5.	odborná literatúra, publikácie, príručky, právne normy a predpisy, dokumenty textového a grafického charakteru v tlačenej a elektronickej podobe,
6.	vlastné písomné práce vypracované počas štúdia (ich použitie je podľa rozhodnutia komisie),
7.	nástroje, prístroje, stroje, zariadenia, materiál
8.	ochranné pomôcky.

12. ZÁSADY PRE TVORBU ŠKOLSKÉHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

12. 1 Všeobecné zásady tvorby školského vzdelávacieho programu

	Školský vzdelávací program (ďalej len „ŠkVP“) je zásadným pedagogickým dokumentom školy, na základe ktorého realizuje škola vzdelávanie v danom študijnom odbore. Je povinnou súčasťou školskej dokumentácie.

	Školské vzdelávacie programy sú postavené na nasledovných princípoch:

a)	nekladú dôraz na obsah vzdelávania, ale na výsledky vzdelávania,
b)	vytvárajú pluralitné a konkurenčné vzdelávacie prostredie medzi školami,
c)	podporujú autonómiu a rozhodovacie privilégiá škôl,
d)	vytvárajú sa pre konkrétny študijný odbor,
e)	regulujú vzdelávacie podmienky v danej škole,
f)	v plnom rozsahu akceptujú potreby regionálneho trhu práce a rozvojové priority školy,
g)	dodržiavajú základný obsah vzdelávania a prípravy, ktorý vymedzuje štátny vzdelávací program,
h)	za ich vypracovanie a schválenie zodpovedá riaditeľ školy,
i)	súlad so štátnym vzdelávacím programom pre odborné vzdelávanie bude sledovať kontrolovať, posudzovať a hodnotiť MZ SR prostredníctvom Oddelenia metodiky a inšpekcie a pre všeobecné vzdelávanie Štátna školská inšpekcia.

	Pri spracovaní ŠkVP sa stanovujú tieto zásady ŠkVP :

a)	sa vypracuje za celé obdobie štúdia OVP a riadi sa podľa cieľových požiadaviek ŠVP,
b)	vytvára podmienky pre osvojenie si obsahu vzdelávania stanoveného v ŠVP,
c)	vyjadruje profil a stratégiu školy,
d)	vytvára podmienky pre tvorivosť učiteľa, využívanie efektívnych foriem a metód výučby, neobmedzuje učiteľa z hľadiska časového a metodického, nakoľko vychádza z konkrétnych potrieb žiakov, odborných a pedagogických skúseností učiteľa,
e)	stanovuje pravidlá pre hodnotenie žiakov (kritériá hodnotenia),
f)	pri svojej tvorbe postupuje v súlade s platnou metodikou,
g)	vytvára priestor pre hodnotenie činnosti školy.

	ŠkVP je strategický dokument školy, ktorý vymedzuje ciele, obsah a podmienky vzdelávania, odporúča zodpovedajúce didaktické prístupy, navrhuje metódy overovania a hodnotenia vzdelávacích výstupov.

	ŠkVP vypracuje škola v súlade s príslušným ŠVP a metodickým pokynom, ktorým sa určia podrobnosti o tvorbe vzdelávacieho programu. Tvorba ŠkVP je v kompetencii riaditeľa školy, ktorý zodpovedá nielen za jeho kvalitu ale aj za jeho realizáciu. Škola má možnosť požiadať zodpovedajúce vzdelávacie subjekty a objednať si vypracovanie svojho programu. Do projektovania ŠkVP sa môžu zapojiť verejné a neštátne inštitúcie.

	Tvorba ŠkVP svojím zameraním a charakterom bude vytvárať zodpovedajúce podnikateľské vzdelávacie prostredie, ktoré prirodzenou cestou bude iniciovať vznik konkurenčných tendencií medzi školami. Školy, ktoré budú ponúkať progresívne, moderné a aktuálne vzdelávacie programy vo vzťahu k potrebám a požiadavkám trhu práce majú veľkú šancu sa na trhu vzdelávania zakoreniť a dosiahnuť svoju atraktívnosť, školy bez kvalitnej vzdelávacej ponuky pomaly zaniknú. Preto v prvom rade, ešte pred tvorbou ŠkVP, musí škola pristúpiť k zhodnoteniu doterajšej kvality vzdelávania, k analýze jej súčasného stavu, identifikácií všetkých silných a slabých stránok, všetkých príležitostí a prekážok, ktoré budú ovplyvňovať implementáciu ŠkVP a zároveň musí vypracovať aj návrhy na odstránenie identifikovaných závažných nedostatkov. Všetky tieto informácie majú svoje opodstatnenie, pretože iba tak sa dá určiť a posúdiť, či sa vzdelávanie podľa projektu školského programu môže zaviesť na školu ako efektívny nástroj zvýšenia kvality vzdelávania a celého vzdelávacieho prostredia.

	Hoci tvorba ŠkVP je v plnej kompetencií riaditeľa školy, konečné schválenie ŠkVP musí prebiehať na regionálnej úrovni zriaďovateľom. Po schválení ŠkVP úradom samosprávneho kraja musí byť tento dokument prístupný verejnosti.

	ŠkVP sa spracuje pre každú formu vzdelávania (denná, večerná, diaľková, kombinovaná, dištančné vzdelávanie) a to buď ako samostatný školský program alebo v rámci jedného školského vzdelávacieho programu budú štruktúrované aj iné formy vzdelávania v danom študijnom odbore (na úrovni ISCED 3A bude v danom ŠkVP spracovaná aj forma nadstavbového štúdia dennou, večernou alebo diaľkovou formou).

	Školský vzdelávací program sa môže vypracovať ako štandardný na základe určených vyučovacích predmetov a jeho učebných osnov alebo ako modulový. Je v kompetencii školy zvážiť, ktorý spôsob spracovania školských programov je pre ňu najvýhodnejší. Použitie modulovej štruktúry školských vzdelávacích programov je vhodné najmä vtedy pokiaľ škola chce ponúknuť individuálne vzdelávacie cesty žiakom, ponúknuť rôzne formy a možnosti vzdelávania v kontexte celoživotného vzdelávania.

	Škola bude vypracovávať ŠkVP:

a)	v súlade s príslušným ŠVP a platnou legislatívou,
b)	komplexne, tzn. vymedzí všetky požadované kompetencie absolventa v danom študijnom odbore, vzdelávacie výstupy (výkonové štandardy) a obsah vzdelávania, didaktické postupy uplatňované pri realizácií vzdelávacieho procesu, personálne, materiálne a organizačné podmienky nevyhnutné k dosiahnutiu stanovených cieľov vzdelávania vrátane spolupráce so sociálnymi partnermi pri realizácií programu v dennej forme vzdelávania, ktorí budú v plnej miere podporovať autonómiu a rozhodovacie privilégiá škôl,
c)	pre celé obdobie vzdelávania (ISCED 3A študijné odbory dennej formy vzdelávania), ako aj všetky ďalšie formy vzdelávania,
d)	tak, aby bol prehľadný a poskytoval všetky potrebné informácie o vzdelávaní v danom odbore štúdia a aby umožňoval posúdiť súlad so ŠVP,
e)	tak, aby vytváral podmienky pre uznanie odborných kvalifikácií v danom povolaní a tým aj uplatniteľnosť absolventov na trhu práce s dôrazom na daný región školy, ale aj na osobnostný rozvoj absolventov a ich pripravenosť celoživotne sa vzdelávať,
f)	tak, aby vytváral podmienky aj pre vzdelávanie žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami, žiakov mimoriadne talentovaných alebo dospelých ľudí.

12. 2 Štruktúra školského vzdelávacieho programu

	Štruktúra ŠkVP sa odvodzuje zo ŠVP. ŠkVP musí vytvárať priestor pre uplatňovanie takých štýlov práce, ktoré pozitívne ovplyvňujú učenie žiakov, ich vzdelávacie výsledky, sociálne prostredie triedy a celej školy.

	ŠkVP je výsledkom spoločnej práce učiteľov a vedenia školy. Účasť každého pedagogického zamestnanca na tvorbe ŠkVP má byť súčasťou jeho pracovných povinností.

	Štruktúra ŠkVP obsahuje tieto časti:

•	Úvodné identifikačné údaje (názov vzdelávacieho programu, kód a názov odboru štúdia, stupeň vzdelania, názov a adresa školy)
•	Ciele a poslanie výchovy a vzdelávania
•	Vlastné zameranie školy (veľkosť a vybavenie školy, charakteristika pedagogického zboru, ďalšie vzdelávanie pedagogických a odborných zamestnancov, vnútorný systém kontroly a hodnotenia zamestnancov školy, dlhodobé projekty a medzinárodná spolupráca, spolupráca s rodičmi, sociálnymi partnermi a inými subjektmi)
•	Profil absolventa (charakteristika a kompetencie absolventa)
•	Charakteristika školského vzdelávacieho programu (dĺžka štúdia, forma vzdelávania, spôsoby a podmienky ukončovania štúdia, doklad o získanom vzdelaní)
•	Učebný plán
•	Učebné osnovy/moduly pre všetky predmety
•	Učebné zdroje (učebnice, didaktická technika, materiálne zdroje)
•	Podmienky na realizáciu vzdelávacieho programu (personálne zabezpečenie, materiálno-technickí a priestorové podmienky, podmienky zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri štúdiu)
•	Základné podmienky vzdelávania žiakov s osobitnými výchovno-vzdelávacími potrebami
•	Systém kontroly a hodnotenia žiakov.